Държавен вестник, бр. 50, 2024 г., стр. 72

СТР.  72	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  50
националната статистика към 31.12.2022 г.1. 
Страната е парламентарна република с мно­
гопартийна система и демократични избори. 
България преживява сериозна демографска 
криза, подхранвана от отрицателния прираст 
на населението и отрицателната нетна меж­
дународна миграция, което води до стабилно 
и непрекъснато намаляване на населението и 
намаляване на броя на населението в трудос­
пособна възраст. През последното десетиле­
тие се наблюдават значителни промени във 
възрастовата структура на населението, като 
делът на населението до 15-годишна възраст 
се увеличава незначително, а делът на насе­
лението над 65-годишна възраст се увелича­
ва – общ проблем за други държави – членки 
на Европейския съюз (ЕС). България има 
застаряващо население, подобно на други 
държави – членки на ЕС2. 
България стана член на ЕС през 2007 г. 
и това даде силен тласък на развитието на 
страната. Макроикономическият профил на 
България е много стабилен с непрекъснат 
растеж на брутния вътрешен продукт (БВП) 
от +3,2 %, прогнозиран от Международния 
валутен фонд (МВФ3) през 2024 г., ниско 
равнище на безработица (4,4 % през 2022 г. 
според Световната банка4), нива на инфлация, 
които получиха значително отражение от 
пандемията COVID-19 и войната в Украйна 
(15,3 % през 2022 г.5), но които се стабилизи­
рат6 (8,5 % през 2023 г. и прогнозирани 3 % 
през 2024 г.). България също така има силна 
фискална дисциплина с нисък дефицит от 
2,9 %7, под средния за държавите – членки 
на ЕС, и втория най-нисък дълг в целия 
ЕС – 22,6 % през 2022 г.8.
Независимо от тази стабилна и силна 
макроикономическа картина България е 
изправена пред сериозни икономически и 
социални предизвикателства, които оказват 
сериозно влияние върху здравната система: 
– Въпреки значителните подобрения на 
здравната система през последното де­
сетилетие, въздействието на постоянно 
високите рискови фактори9, високите 
директни плащания10, много високата 
степен на болнично обслужване и нис­
ката степен на обслужване в общността 
1 https://www.nsi.bg/en/content/2975/population-
districts-municipalities-place-residence-and-sex 
2 https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/
index.php?title=Population_structure_and_ageing
3 България и МВФ
4 България | Данни (worldbank.org)
5 България | Данни (worldbank.org)
6 България и МВФ
7 Статистика | Евростат (europa.eu)
8 Статистика на държавните финанси – Обяснена 
статистика (europa.eu)
9 c1a721b0-en.pdf (oecd – ilibrary.org)
10 Високите плащания от джоба за здравеопазване 
в България подкопават напредъка към универсално 
здравно покритие (who.int)
и амбулаторно обслужване11, както и 
застаряващата и намаляващата работна 
сила в здравеопазването12, затрудняват 
функционирането на системата и рискуват 
да поставят все по-сложни предизвика­
телства пред националните власти, ако 
не им се противодейства. 
– Пандемията COVID-19 временно обърна 
тенденцията за напредък по отношение 
на продължителността на живота сред 
българите, за които средната продължи­
телност на живота вече беше най-ниската 
в ЕС през 2019 г. и която остава най-ниска 
и досега: всички региони на ЕС с най-
ниска продължителност на живота при 
раждане са в България: Северозападният 
(69,7), Северен централен (70,4), Югоиз­
точен (71,0) и Североизточен (71,2)13, а 
другите два региона на България (Юго­
западен и Южен централен) ги следват 
плътно на 9-о и 10-о място с най-ниска 
продължителност на живота в целия 
ЕС14. Пандемията COVID-19 и внезапният 
приток на украински бежанци, който се 
прибави към вече съществуващия приток 
на афганистански и сирийски бежанци, 
преминаващи в ЕС от Турция, също 
подчертаха необходимостта от допъл­
нителни инвестиции в здравния сектор, 
включително по-добра готовност за бъ­
дещи сътресения в здравната система.
– Резултатите в областите, които пряко 
спасяват живота, като например спешната 
медицинска помощ (в страна с множес­
тво труднодостъпни планински райони), 
лечението на инсулти или онкологични 
заболявания, както и в областите, кои­
то подобряват живота, като например 
психичното здраве, рехабилитационните 
грижи и дългосрочните грижи, страдат 
както от ниско ниво на ефективност на 
превенцията и профилактиката, така и 
от системи за спешна и планова помощ, 
които биха могли да бъдат допълнително 
оптимизирани.
България е приела цялостна стратегическа 
рамка с Националната програма за развитие 
България 2030 като част от стратегията си за 
постигане на Целите за устойчиво развитие 
11 https://www.oecd.org/publications/bulgaria-country-
health-profile-2021-c1a721b0-en.htm
12 https://www.statista.com/statistics/892784/population-
per-healthcare-personnel-bulgaria/ /
https://www.oecd.org/publications/bulgaria-country-
health-profile-2021-c1a721b0-en.htm / 
https://www.euractiv.com/section/health-consumers/
news/bulgarian-healthcare-suffers-from-severe-
dysfunction-lack-of-staff/
13 Очакваната продължителност на живота при раж­
дане ще намалее до 80,1 години през 2021 г. – Про­
дукти Евростат Новини – Евростат (europa.eu)
14 Очакваната продължителност на живота при раж­
дане ще намалее до 80,1 години през 2021 г. – Про­
дукти Евростат Новини – Евростат (europa.eu)