Държавен вестник, бр. 43, 2013 г., стр. 50

СТР.  50	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  43
Десорбцията (обезгазяването) спада към про-
цеса на стерилизация. Времето за десорбция се 
определя от материала и температурата и цели 
постигането на стойности под 1 ррm (1 ml/1 m3 
въздух) етиленоксид, което става най-често в 
рамките на 24 часа. Трябва да се има предвид, 
че порьозните и гумени материали задържат по-
продължително етиленоксида. Остатъците от газ 
в камерата и стерилните продукти, включително 
опаковката им, трябва да бъдат отстранени преди 
отваряне на стерилизатора чрез многократно 
аериране. 
Най-често стерилните материали могат да 
се използват не по-рано от 16 – 24 часа след 
приключване на стерилизацията, за да не се на-
товарват пациентите с остатъци от етиленоксид.
Прилага се за стерилизация на пластмасови 
медицински изделия, инструменти, гумени и 
пластмасови съоръжения, прибори, пособия и 
апарати от термолабилни материали, оптични 
части и медицинска апаратура, електрохирур-
гични лазерни инструменти, които се увреждат 
от топлина.
Не оказва корозивно действие върху металите 
и не уврежда инструментариума, но въпреки 
това термичните методи на стерилизация се 
предпочитат.
Основното неудобство идва от това, че 
етиленоксидът е токсичен, изисква аерация, а 
инсталирането на стерилизаторите трябва да 
става или в отделно помещение, или в обособена 
„клетка“ (напр. от леки материали), с директен 
въздуховод към външния зид. Допустимата горна 
граница за експозиция на персонала към момента 
възлиза на 1 ррm претеглена средна концентра-
ция за период на експозиция от 8 часа и 5 ррm 
претеглена средна концентрация за период на 
експозиция от 15 минути. Стерилизаторите се 
обслужват само от обучен персонал. Редовно се 
следят сензорите и предупредителните системи. 
Извършва се редовна проверка на мерките за 
безопасност.
4.3.1.2.2. Нискотемпературна стерилизация с 
водна пара и формалдехид
Формалдехидът е силно отровен газ с остър 
мирис [праг на мирис < или = 1 ppm (1 ml/1 m3 
въздух)]. Той алкилира белтъците на микробната 
клетка и води до необратимо увреждане. Използва 
се като наситен разтвор 35 – 38 % формалдехид, 
стабилизиран (предотвратяване образуването 
на параформалдехид) с 10 % метанол. Проник-
ващата му способност е слаба – действа само 
върху повърхността на третираните материали. 
Обектите, подложени на стерилизация, не трябва 
да имат пукнатини и тесни лумени (< 0,5 mm). 
Формалдехидът не инактивира инфекциозните 
приони, а само ги фиксира. 
Прилага се в специални камери с автоматично 
регулиране на концентрация, влажност, темпе-
ратура и време на въздействие. Стерилизиращ 
агент са парите на 2 % формалдехид, при време 
на въздействие 60 min.
Десорбцията на формалдехида се извършва 
в самите апарати чрез 25-кратна смяна на на-
лягането: парните тласъци предизвикват кон-
дензация, след което кондензатът се изсмуква 
посредством вакуум. 
Отстраняват се:
а) остатъчната влага;
б) остатъци от формалдехид върху повърх-
ността на третираните обекти.
Подсушаването се извършва със стерилно 
филтриран въздух.
Прилага се за стерилизация на термолабилни 
материали. 
Формалдехидът дразни очите, носа. Допус-
тимата стойност на работното място е 0,5 ppm 
претеглена средна концентрация за период на 
експозиция от 8 часа (0,5 ml/1 m3 въздух). Не 
се допуска отделяне на формалдехид от стери-
лизаторите. Стерилизаторите се обслужват от 
обучен персонал.
4.3.1.2.3. Йонизиращи лъчения
Използват се само в промишлени условия за 
медицински изделия за лабораторно приложение 
и пособия за индивидуална еднократна употреба.
Те действат директно и индиректно върху 
микробната клетка като предизвикват необрати-
мо увреждане на хромозомата, цитоплазмените 
ензими и други макромолекули. 
По характер на използваното лъчение биват:
а) корпускулярни єонизиращи лъчения: 
β-частици или високоскоростни електрони; 
б) електромагнитни єонизиращи лъчения: 
γ-лъчи. 
Имат силна проникваща способност и сте-
рилизираните с тях материали са с голям срок 
на годност.
4.3.1.2.4. Стерилно филтриране
4.3.1.2.4.1. За течности: 
а) вода;
б) лекарствени продукти, антисептици;
в) инфузионни системи – за задържане на 
спори.
4.3.1.2.4.2. За газове: въздух в операционни.
4.3.1.2.5. Алтернативни методи
4.3.1.2.5.1. Нискотемпературна стерилизация 
с плазма – за термолабилни материали.
4.3.1.2.5.1.1. С плазма на водороден пероксид 
(към момента не е стандартизиран метод).
Предимства на метода:
а) няма остатъчни токсични продукти от 
стерилизацията (разпад на вода и кислород); не 
е необходима десорбция;
б) работи се с ниска температура ≤ 50 °C;
в) методът е бърз – 28 до 80 min.
Ограниченията са свързани най-вече с ефи-
касността на метода при инструменти с дълги 
и тънки лумени, както и с изискването за мак-
симална степен на изсушеност на инструмен-
тите и пособията, преди да бъдат подложени на 
стерилизация с плазма на водороден пероксид. 
4.3.1.2.5.1.2. С плазма на пероцетна киселина 
(към момента не е стандартизиран метод).
Прилага се за стерилизация на стоманени 
инструменти без лумени и сглобки. 
Не могат да се стерилизират изделия за им-
плантиране и костна тъкан.