Държавен вестник, бр. 96, 2012 г., стр. 65

БРОЙ  96	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  65  
Таблица 2.1. Сумарна мощност от каскади и го­
леми ВЕЦ в България
№
Име каскада/ВЕЦ
Мощност 
MW
1.
Общо
2844,81
1.1. Дунавски район
124,81
1.2. Източнобеломорски район
2583,50
1.3. Черноморски район
 – 
1.4. Западнобеломорски
136,50
Таблица 2.2. Сумарна мощност от каскади и го­
леми ВЕЦ в Източнобеломорски район
№
Име каскада/ВЕЦ
Мощност 
MW
1.
Общо
2583,5
1.1.
Доспат – Въча
481
1.2.
Баташки водносилов път
232,8
1.3.
Белмекен – Сестримо – Ча­
ира
1535
1.4.
Арда
274,4
1.5.
Тунджа
44,2
1.6.
Отделни ВЕЦ
16,1
С по-малка мощност от каскади и големи ВЕЦ 
са Дунавският район и Западнобеломорският ра­
йон, докато в Черноморския район няма изградени 
големи ВЕЦ.
Таблица 2.3. Сумарна мощност от каскади и го­
леми ВЕЦ в Дунавски район
№
Име каскада/ВЕЦ
Мощност 
MW
1.
Общо
124,81
1.1.
Бели Искър – Мала Църк­
ва – Симеоново
30,88
1.2.
Искър
61,68
1.3.
Петрохан
19,30
1.4.
Отделни ВЕЦ 
12,95
Таблица 2.4. Сумарна мощност от каскади и 
големи ВЕЦ в Западнобеломорски район
№
Име каскада/ВЕЦ
Мощност 
MW
1.
Общо
136,5
1.1.
Санданска Бистрица
56,2
1.2.
Рила
24,3
1.3.
Пиринска Бистрица
49,0
1.4.
Отделни ВЕЦ
7,0
Хидроенергийните водохранилища опреде­
лено намаляват честотата и размера на щетите, 
причинени от катастрофални наводнения по 
реките. Чрез управлението на големите хидро­
енергийни водохранилища има възможност да 
се намалят щетите върху водоползвателите и 
водопотребителите в сухи години и върху ма­
териалните активи и населението във влажни 
години. Проблемите при големите водохрани­
лища и ВЕЦ са свързани със:
· обработените от ВЕЦ води, които се връ­
щат в речните течения, но при различен от 
естествения режим на оттока;
· трайното преграждане на речните течения 
и липсата на практически възможности за тех­
нически решения за връзка на ГВН с ДВН и 
осигуряване на миграция на водните обитатели.
Към 2010 г. изградените и в експлоатация 
малки ВЕЦ в страната са около 110 броя. При 
МВЕЦ проблемите са свързани и със:
· недобро ниво на проектиране, лошо стро­
ителство и експлоатация;
· неправилно застрояване на реките с цен­
трали от руслов или деривационен тип без 
свободни участъци, с което реката престава 
да съществува;
· висока степен на застрояване на МВЕЦ;
· конструктивни решения, които не осигуря­
ват ежегодното промиване на отложените наноси 
и транспортирането им до устието на реката;
· неподходящо избрани и построени рибни 
проходи, които не изпълняват функциите си;
· липса на координация на собствениците 
в поречията;
· липсва задължително съгласуване на 
Инструкциите за експлоатация (в които има 
Екологична част) и Плановете за действие при 
извънредни ситуации на всички собственици 
на ВЕЦ в дадено поречие;
· не се разработва общ план за провеждане 
на високите води и промиване на наносите за 
всички ВЕЦ в дадено поречие под контрола на 
Басейновата дирекция;
· няма реална оценка за положителните и 
отрицателните страни на изградени МВЕЦ в 
поречията – в планинските части, в средните 
и долните участъци на реките с ясно очертани 
възможности за строителство на МВЕЦ.
Съгласно проекта за Енергийна стратегия на 
България до 2020 г. се предвижда изграждането 
на хидроенергиен комплекс „Горна Арда“. 
2.2.1.4. Необходимост от изграждане 
на язовири
При сравняване на прогнозното водопотреб­
ление (без хидроенергетика и АЕЦ) за периода 
на стратегията с общия завирен обем на язо­
вирите е видно, че в България има достатъчно 
изградени язовири.