Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 96

СТР.  96	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  101
начин на живот; разработване и реализация 
на програми за профилактика и ранна диагно-
стика на хроничните заболявания; прилагане 
на интердисциплинарни модели в дейностите 
по тяхната профилактика и др. 
В политиката за промоция на здравето и 
профилактика на болестите следва активно 
да бъдат въвлечени и други обществени сек-
тори (образованието, социалната сфера и др., 
местните органи на власт, бизнесът, средствата 
за масова информация, неправителствените 
организации, населението). Само при такова 
взаимодействие би могло настоящите между-
секторни политики, насочени към превенция 
и контрол на рисковите фактори, да дадат 
резултат. 
За да бъде успешна, политиката по про-
моцията на здравето и профилактиката на 
болестите следва да се прилага интегрирано 
от всички звена на здравната система. 
Това изисква активни подходи за решаване 
на здравните проблеми на населението чрез 
ограничаване на негативните рискови фактори 
и стимулиране развитието на протективните 
фактори за здравето, като медицинските сред-
ства се интегрират с други методи: социални, 
психологически, педагогически, комуникаци-
онни, организационни и др., за укрепване и 
подобряване на здравето на хората, преди да 
е настъпил болестният процес.
Медицинските услуги, касаещи консулти-
рането в областта на здравословния начин на 
живот, да се прилагат успоредно с лечебно-ди-
агностичната дейност на общопрактикуващите 
лекари. Предлаганите от болниците услуги да 
разширят спектъра си с такива, които имат 
профилактична насоченост. 
За пациентите с налични хронични заболя-
вания следва да бъдат развивани и прилагани 
модели за ефективна вторична и третична 
профилактика на основата на интердисци-
плинарния подход, особено в условията на 
ограничени възможности и финансови ресурси.
Активното участие на самото население в 
изработването и реализацията на политиката 
е абсолютно необходимо. По този начин то ще 
бъде достатъчно информирано и мотивирано 
за здравословен начин на живот. 
Особено важно е преодоляването на налич-
ния значителен дефицит на знания, умения и 
мотивация за здравословен начин на живот 
сред уязвимите групи и лица в неравностой-
но положение, което е една от причините за 
формиране на негативни тенденции, касаещи 
здравния статус на населението. 
Концепцията за факторите на риска след-
ва да бъде в основата на профилактичните 
дейности по програмите при водещ попула-
ционен подход за интервенция. Практиката 
показва, че редуцирането на основните ри-
скови фактори (тютюнопушене, злоупотреба 
с алкохол, нездравословен модел на хранене, 
ниска физическа активност) води до нама-
ляване на смъртността и заболеваемостта от 
тези болести, съответно и на тяхното бреме 
за обществото. 
Основна платформа за реализация на поли-
тиката е Националната програма за превенция 
на хроничните незаразни болести14, приета 
от МС през 2013 г., чиято стратегическа цел 
е подобряване на здравето на населението и 
повишаване качеството на живота чрез на-
маляване на преждевременната смъртност, 
заболеваемост и последствията за здравето 
(инвалидизация) от основните хронични 
болести. 
МЕРКИ:
3.1.1. Прилагане на интердисциплинарен 
подход при изпълнение на политиките за 
промоция на здравето и профилактика на 
болестите на междуинституционално равнище 
при водеща и координираща роля на Минис-
терството на здравеопазването;
3.1.2. Прилагане на интегрирани модули 
за интервенция за намаляване факторите на 
риска (поведенчески, на жизнената среда) 
при различните възрастови и професионал-
ни групи и др. чрез използване на различни 
стратегии за координиране на дейностите на 
специалистите; 
3.1.3. Изграждане на диалог и партньорство 
за съвместни дейности за здраве с всички 
заинтересовани страни, активно включване 
на професионални и неправителствени орга-
низации, сдружения, медии и др.;
3.1.4. Укрепване на институционалния и 
кадровия капацитет на структурите по про-
моция на здраве и превенция на болестите на 
национално и регионално ниво и надграждане 
на утвърдената национална политика;
3.1.5. Създаване на база данни за детерми-
нантите на здравето като основа при разрабо-
тване на национални и регионални програми 
за промоция и превенция; 
3.1.6. Повишаване на знанията и методичния 
капацитет на РЗИ в областта на здравословния 
начин на живот, с възможности за консул-
тиране и повишаване на информираността, 
уменията и мотивацията на населението в 
тази насока; 
3.1.7. Преориентиране на структурите на 
националната система за здравеопазване 
(РЗОК, амбулатории за първична и специ-
ализирана медицинска помощ, МЦ, ДКЦ, 
болници и др.) към промоция на здраве и 
профилактични дейности; 
3.1.8. Разширяване на спектъра на пред-
лаганите в болниците медицински услуги с 
такива по промоция на здравето и профилак-
тика на болестите. Разработване на критерии 
за оценка на дейностите; 
3.1.9. Мултисекторно сътрудничество и 
включване на храненето в усилията за осъщест-