Държавен вестник, бр. 47, 2016 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  47
Ниското ниво на финансиране на научните изследвания е предпоставка за недостиг както 
в институционалното, така и в проектното финансиране. Това предопределя използването на 
институционалното финансиране предимно за заплати и основни текущи разходи и води до 
хроничен недостиг на средства за поддръжка, капиталови разходи и научни изследвания. От 
друга страна, недостигът на средства за проектно финансиране и тяхното нерегулярно осигуря­
ване води до понижаване качеството на научните изследвания, на квалификацията на учените, 
а оттам и на подготовката на студентите и докторантите. 
Основен инструмент за финансиране на научни изследвания на конкурсен принцип в стра­
ната е Фонд „Научни изследвания“ (ФНИ). При серия конкурсни сесии на фонда през периода 
2008 – 2012 г. бяха допуснати редица грешки и нарушения. Вследствие на това финансирането 
на проекти от този период не беше продължено, а през 2013 и 2015 г. не бяха обявени конкурсни 
сесии и бюджетът на фонда не беше усвоен. Всичко това доведе до недоверие на научната общ­
ност и на обществото като цяло към дейността на фонда и прозрачността на процедурите при 
предоставяне на финансиране от него. Едновременно с това бюджетът на фонда беше намален 
от около 70 млн. лв. през 2009 г. до около 15 млн. лв. през 2016 г. След приемането през 2016 г. 
на промени в Закона за насърчаване на научните изследвания и на нов Правилник на фонда 
правилата за неговата работа бяха променени и бяха проведени конкурси по различните научни 
области. Редица проблеми обаче остават нерешени – недостатъчният бюджет за финансиране на 
проекти, невъзможността за изпълнение на многогодишни оперативни програми, селекцията 
на оценителите и качеството на оценките, недостатъчният административен капацитет и др.
Преструктурирането на индустрията, затварянето на основни индустриални комплекси и 
липсата на интензивни трансгранични търговски връзки са сред предпоставките за забавено 
икономическо развитие на страната, което рефлектира в незаинтересованост на бизнеса да 
инвестира в науката. Този проблем се изостря и от липсата на нормативна база, поощряваща 
реалните частни инвестиции в научните изследвания. 
Сред причините следва да се отчетат и демографският срив и масираното изтичане на мозъ­
ци от страната, което влияе силно негативно върху съществуващия човешки ресурс в науката. 
След отпадането на единните национални критерии за кариерно израстване в науката сти­
мулите за провеждане на висококачествени научни изследвания рязко намаляха, което по 
естествен път доведе до понижаване на качеството на научните изследвания. 
Таблица 2. Индикатори за районите за планиране в България с включени средства за НИРД. Из­
точник: European Commission, JRC-IPTS (2015), Stairway to Excellence Facts and Figures: Bulgaria, и 
НСИ
Общи макроикономически индикатори по региони (2015)
Район за планиране
БВП на глава от 
населението в лв.
БВП на глава от 
населението в % към 
средния за ЕС
Разходи за 
НИРД в 
хил. лв.
Разходи за НИРД на 
глава от населението 
в лв.
Северозападен (BG31)
7 606
15
33 265
42
Северен 
централен 
(BG32)
8 627
17
37 218
45
Североизточен (BG33)
10 913
20
35 566
38
Югоизточен (BG34)
10 256
20
36 413
34
Югозападен (BG41)
19 984
39
639 665
301
Южен 
централен 
(BG42)
8 722
17
65 117 
45
Съществен проблем на настоящото състояние на научноизследователската система в България 
е и небалансираното регионално разпределение на научните организации и висшите училища. 
Основната част от научните институти е в София. Макар значителна част от висшите училища 
да са разположени в различни райони на страната, в малка част от тях се провеждат научни 
изследвания, водещи до международновидима научна продукция. Настоящият дисбаланс ясно се 
вижда и от средствата за НИРД по отделните райони за планиране:21 средствата за Югозапад­
ния район (включително и София) са 301 лв./човек, докато средствата за всеки от останалите 
райони варират между 34 и 45 лв./човек (табл. 2). 
Сградният фонд и условията за научни изследвания в голяма част от научните организации 
и висшите училища са морално и физически остарели и се нуждаят от обновяване и осъвре­
меняване.
21 European Commission, JRC-IPTS (2015), Stairway to Excellence Facts and Figures: Bulgaria и данни на 
НСИ.