Държавен вестник, бр. 18, 2017 г., стр. 17

БРОЙ  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  17  
В т. 4.3.2.1.2 от приложение № 1 към чл. 3 
от наредбата за целите на анкетирането НЗОК 
предоставя на изпълнителя по чл. 5, ал. 1 
инициалите на лицето, лечебното заведение 
и болничната структура, в която е ползвало 
медицински услуги, и телефонния му номер. 
Доколкото чрез трите идентификатора може 
да се идентифицира личността на лицето, вкл. 
лични данни относно здравето му, следва да 
се има предвид, че такива данни могат да се 
обработват съгласно чл. 5, ал. 2, т. 6 ЗЗЛД, ко-
гато обработването е необходимо за целите на 
предоставянето и управлението на здравните 
услуги, при условие че данните се обработват 
от медицински специалист, задължен по закон 
да пази професионална тайна, или от друго 
лице, обвързано с подобно задължение за 
опазване на тайна. В разпоредбата на чл. 5, 
ал. 2 от наредбата в унисон с изискването на 
специалния закон е предвидено изискване 
за обвързване на изпълнителя със задълже-
нието по специалния закон за опазване на 
тайна чрез изрична клауза в договора между 
него и НЗОК. За анкетирането пациентът 
се информира по реда на чл. 6, ал. 1 и 2 от 
наредбата и предвид липсата на санкция при 
отказ на лицето да участва в анкетата следва 
да се приеме, че включването му в числото 
на респондентите може да стане единствено 
с негово изрично съгласие. 
В чл. 5, ал. 2 от наредбата е предвидено, че 
анкетата се извършва въз основа на договор 
между НЗОК и изпълнителя. Съдържанието 
на този договор не е уточнено с изрична 
разпоредба, от което следва, че срокът за съх-
раняване на телефонния запис може да бъде 
уговорен със специална клауза в съответствие 
с изискването на чл. 2, ал. 2, т. 6 ЗЗЛД.
Предвид изложеното и с оглед становището 
на Комисията за защита на личните данни 
следва да се приеме, че текстът на наредбата 
не е в дисонанс с разпоредби от ЗЗЛД.
Доводите за незаконосъобразност на об-
жалваната Наредба № 10 от 2015 г. поради 
приемането є в несъответствие с целта на 
чл. 59, ал. 11, т. 4 ЗЗО във връзка с § 1, т. 19а 
ДР на същия закон и в нарушение на чл. 28, 
ал. 2 ЗНА (приложима ред., ДВ, бр. 46 от 
2007 г.) са основателни.
Разпоредбата на чл. 59, ал. 11, т. 4 ЗЗО 
обвързва системната неудовлетвореност на 
пациентите със санкционни последици за 
лечебното заведение. Съгласно определението 
в § 1, т. 19а ДРЗЗО „системна неудовлетво-
реност“ е три или повече пъти установена 
неудовлетвореност съгласно наредбата по 
чл. 19, ал. 7, т. 15 на пациенти от дейността на 
изпълнителя на медицинска помощ за период 
от 6 месеца за срока на действие на НРД“. 
От това определение и препращането към 
наредбата по чл. 19, ал. 7, т. 15 ЗЗО следва, 
че с оглед упражняване административното 
правомощие по чл. 59, ал. 11, т. 4 ЗЗО в тази 
наредба понятието „неудовлетвореност“ трябва 
да бъде изрично дефинирано с цел изяснява-
не неудовлетвореността на база какъв брой 
мнения на респонденти следва да бъде приета 
за установена.
Съгласно чл. 28, ал. 1 и 3 ЗНА към проекта 
за нормативен акт следва да бъдат приложени 
мотиви, съответно доклад, като предпоставка 
за обсъждането му от компетентния орган. В 
ал. 2 императивно е посочено съдържанието 
на мотивите, съответно доклада, като т. 3 
изрично изисква анализ на финансовите и 
други средства, необходими за прилагането на 
новата уредба. В мотивите към обжалваната 
наредба е посочено единствено, че финансовите 
средства по прилагането є са в рамките на 
бюджета на НЗОК за съответната финансова 
година, което не удовлетворява изискването 
на закона. Съгласно чл. 5 от наредбата про-
учването на удовлетвореността на пациентите 
се извършва от изпълнител с доказан опит 
в предоставянето на услуги по проучване и 
анализ на общественото мнение чрез възлагане 
и след сключване на договор. Безспорно този 
договор има финансови измерения за сметка 
на възложителя. Бюджетът на НЗОК е предмет 
на регулиране от Закон за бюджета на Нацио-
налната здравноосигурителна каса (ЗБНЗОК), 
приеман за всяка календарна година, в който 
бюджетните разходи са стриктно разпределени 
по пера. Ето защо мотивите към проекта е 
следвало да съдържат финансова обосновка 
на размера на очакваните в изпълнение на 
наредбата разходи, както и от кое разходно 
перо по бюджета за съответната година тези 
разходи ще бъдат поети, което пък би довело 
до ограничаване на средствата, предвидени 
за други дейности, или до необходимост за 
актуализиране на бюджета чрез изменение на 
закона. Излагането на финансовите параметри 
на разходите по прилагане на наредбата, освен 
че е на основание императивна законова раз-
поредба, е от изключително значение предвид 
ноторно известното затруднено финансово 
състояние в системата на здравеопазването и 
ограниченията, насочени към оптимизиране 
разходите на НЗОК. Законовото изискване 
към съдържанието на мотивите, респ. доклада 
към проекта за нормативен акт, не е само-
целно, а представлява гаранция за спазване 
принципите за законност, последователност, 
предвидимост, пропорционалност, публичност 
и прозрачност по глава втора от АПК.
Предвид изложеното обжалваната наредба 
като издадена в нарушение на императивни 
правни норми от по-висока степен се явява 
незаконосъобразна по смисъла на чл. 146, т. 3 
и 4 във връзка с чл. 196 АПК, поради което 
на основание чл. 193, ал. 1 АПК Върховният 
административен съд, състав на второ отде-
ление,