Държавен вестник, бр. 84, 2008 г., стр. 9

Б Р О Й  84
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  9
(10) На спортните съоръжения се заснемат
алеите, игрищата, пистите, площадките, зеле-
ните площи, басейните, трибуните и др.
(11) Релефът на терена се изобразява чрез
хоризонтали, щрихи и надписани надморски
височини на характерни места. При изискване,
указано в техническото задание, релефът може
да се изобрази само с надморски височини.
Нарушените теренни форми се изобразяват със
съответните условни знаци.
Чл. 12. (1) За териториите на морските пла-
жове с техническо задание може да се възложи
заснемане на преместваеми обекти и съоръже-
ния за нуждите на здравното и санитарно-хигиен-
ното обслужване, спортно-развлекателна дейност,
водноспасителна дейност, търговско обслужване
и за поддържане на морските плажове—спаси-
телни постове, медицински пунктове, складове,
коктейл-барове и заведения за обществено хра-
нене, развлекателни и спортни обекти, детски
кътове, павилиони, съблекални, душове и др.
(2) Техническите характеристики и размери
за морските плажове и дюни се описват в табли-
ци съгласно приложение № 2 и включват данни
за обща площ, чиста активна пясъчна площ,
дължини на всяка една от границите, ширини на
плажната ивица (средна, максимална, минимал-
на), максимална надморска височина и др.
(3) Размерите на обектите на техническата
инфраструктура и на преместваемите обекти,
разположени в морските плажове, се описват в
табличен вид съгласно приложение № 3.
(4) Информацията по ал. 2 и 3 се съхранява
в досие на всеки един от плажовете. Досиетата
се създават и поддържат в писмен и цифров вид.
Чл. 13. (1) Границите на охранителни зони “А”
и “Б” се определят за територията на Черномор-
ското крайбрежие—урбанизирана и неурбанизи-
рана територия, включително и за островите във
вътрешните морски води и териториалното море.
(2) При определяне на границата на охрани-
телна зона “А” се спазват следните изисквания:
1. всяка точка от линията, определяща от-
към сушата границата на зона “А”, трябва да
бъде на разстояние 100 м от най-близката точ-
ка от линията на морския бряг, а при наличие
на морски плаж и/или пясъчни дюни—от сухо-
земната граница на плажа или дюните;
2. границата на зона “А” в акваторията се
определя на 200 м от линията на морския бряг;
3. за териториите на острови и полуострови
границата на зона “А” се отразява само в случа-
ите, когато разстоянието между две срещупо-
ложни точки от морския бряг или от морския
плаж е по-голямо от 200 м;
4. когато линията на морския бряг е силно
начупена, се допуска тя да бъде генерализирана.
(3) При определяне на границата на охрани-
телна зона “Б” се спазват следните изисквания:
1. всяка точка от линията, определяща гра-
ницата на зона “Б”, трябва да бъде на разстоя-
ние 2000 м от най-близката точка от линията,
определяща сухоземната граница на охранител-
на зона “А”;
2. от обхвата на зона “Б” се изключват урба-
низираните територии.
(4) Информацията за границите на охрани-
телни зони “А” и “Б” се съхранява в интегрира-
ната информационна система на кадастъра и
имотния регистър.
(5) Границите на охранителни зони “А” и “Б”
се отразяват върху устройствените планове и схе-
ми и се нанасят в други документи, издавани за
нуждите на устройството на територията, инвес-
тиционното проектиране и строителството.
Чл. 14. (1) Специализираните карти се съз-
дават в цифров и графичен вид, а се поддържат
в цифров вид чрез специализираната информа-
ционна система.
(2) Специализираните регистри се създа-
ват в цифров и писмен вид, а се поддържат в
цифров вид.
(3) Информацията за обектите по чл. 2 от
специализираната карта в цифров вид се съхра-
нява на отделни слоеве, включващи техничес-
ка инфраструктура, водни обекти, благоустрой-
ство, релеф и др.
(4) Специализираните карти в цифров вид
се изработват във формата на записа по чл. 12,
т. 5 ЗКИР.
Чл. 15. (1) Разграфката, номенклатурата и
размерите и извънрамковото оформление на
листовете на специализираната карта са еднак-
ви с тези на кадастралната карта за съответна-
та територия.
(2) Мащабът на специализираната карта е
1:1000. В зависимост от площта на обектите по
чл. 2 с техническо задание може да бъде опре-
делен и мащаб 1:500 или 1:2000.
(3) Точността на специализираната карта
съответства на точността на кадастралната
карта.
Чл. 16. (1) Обектите на специализираната
карта се заснемат с оглед мащабното им изоб-
разяване.
(2) Обект, който не може да се изобрази
мащабно на картата, се заснема с точка в геомет-
ричния му център или с точки по оста му и се
изобразява със съответния условен знак.
(3) Обектите се изобразяват и надписват съг-
ласно Условни знаци за кадастрални планове на
населени места и незастроени терени в мащаби
1:1000 и 1:500 (издание на МТРС, 1993 г.), Услов-
ни знаци за едромащабни топографски карти в
мащаб 1:10 000, 1:5000 и 1:2000 (издание на МТРС,
1993 г.), Инструкция и условни знаци за изработ-
ване и поддържане на планове на подземни про-
води и съоръжения (издание на ГУГК, 1984 г.),
допълнени с тези от приложение № 4.
Чл. 17. (1) Създаването, поддържането, съх-
раняването и предоставянето на данните за
обектите по чл. 2 от специализираните карти и
регистри се осигуряват чрез специализирана
информационна система.
(2) Специализираната информационна сис-
тема поддържа връзка с интегрираната ин-
формационна система на кадастъра и имот-
ния регистър.