Държавен вестник, бр. 12, 2006 г., стр. 35

Б Р О Й  12
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  35
да се постигне влажност и температура 20 °C за
период 42 дни, като се предотврати достъпът на
гризачи и диви птици. Друг начин за обезврежда-
не е чрез изгаряне или третиране с пара при тем-
пература 70 °С.
След изкарването на торовата постеля, се из-
вършва почистване и измиване на всички повърх-
ности, включително и в сервизните помещения.
Почистването продължава дотогава, докато се
очертае ясно външният релеф на почистваната
повърхност.
Ветеринарният лекар, отговарящ за засегна-
тия птицевъден обект, преценява качеството на
почистването и разпорежда започване на дезин-
фекцията.
Почистените и подсушените помещения, вкл.
и външните стени, се дезинфекцират по следния
начин: Всички повърхности се напръскват с рабо-
тен разтвор на формалдехид с концентрация 2 %
и разходна норма 0,7 л/м2. При извършване на де-
зинфекцията с формалдехид температурата на
въздуха не трябва да бъде по-ниска от 10 °С. Съо-
ръженията, които могат да се демонтират, се по-
чистват и дезинфекцират извън помещението чрез
потапяне в същия дезинфектант. На следващия
ден се извършва втора дезинфекция с воден раз-
твор на натриев хипохлорид, съдържащ най-мал-
ко 2 % активен хлор, при разходна норма 0,7 л/м2.
Дезинфекционната обработка на помещенията за-
вършва с варосване на всички повърхности (вът-
решни и външни) с 20 %-ово варно мляко, към
което е прибавена 3 % натриева основа. Ежеднев-
но се извършва дезинфекция на всички пътища
чрез напръскването им с 3 %-ов разтвор на нат-
риева основа при разход 1 л/м2. Всеки ден след
приключване на работата всички транспортни
средства се измиват и дезинфекцират чрез пре-
минаване през дезинфекционна площадка. Дезин-
фекцират се всички инструменти и предмети,
използвани при почистването и дезинфекцията.
Дезинфекция на птицевъдни обекти, застраше-
ни от проникването на НБП, в присъствието на
птици
На всеки 300 м3 от помещението се поставя по
един пласмасов съд с вместимост над 20 л. В съ-
довете се налива разтвор на натриев хипохлорид,
съдържащ 5 % активен хлор, при разходна норма
по 40 мл/м3. Разтворът се активира с амониев нит-
рат (амониева селитра) с разчет 2 г/м3. Активира-
нето започва при най-отдалечените от входа съ-
дове и постепенно се излиза от помещението. Из-
вършващите дезинфекцията вземат мерки за лич-
на безопасност при работа с хлорни препарати.
След активирането на разтвора е необходимо по-
мещението да се затвори при изключена венти-
лационна система. След 1 час се включва венти-
лацията и се преминава на нормален режим на
работа. Обработката се повтаря два пъти седмич-
но. Два пъти месечно помещенията се варосват с
20 %-ово варно мляко, към което се добавя 2 %
натриева основа.
Приложение № 4
към чл. 22
Диагностични процедури за потвърждаване и
диференциална диагностика на Нюкасълска
болест по птиците
1. Вземане и обработване на проби
а) Проби
Клоакални тампон-проби (или феклии) и тра-
хеални тампон-проби от болни птици; фекалии или
чревно съдържание, мозъчна тъкан, трахеи, бели
дробове, черен дроб, далак и други очевидно засег-
нати органи от умрели неотдавна птици.
б) Обработване на пробите
Органите и тъканите, посочени в буква “а”, се
смесват, а фекалните проби се третират отделно.
Тампоните се поставят в достатъчно количество
антибиотична среда, като се осигурява пълното им
потапяне в нея. Фекалните проби и органите се
хомогенизират (в затворен хомогенизатор или с
хаван, пестик и стерилен пясък) в антибиотична
среда и се изготвя 10—20 % суспензия в средата.
Суспензиите се оставят в продължение на около
два часа при стайна температура (или за по-дълго
време при температура 4°С), като след това се
очистват чрез центрофугиране (800 до 1000 g в
продължение на 10 мин.).
в) Антибиотична среда
За фекалните проби се изискват високи кон-
центрации на антибиотици, като типичната смес
е 10 000 UI/мл пеницилин, 10 мг/мл стрептоми-
цин, 0,25 мг/мл гентамицин и 5000 UI/мл мико-
статин във фосфатно буфериран физиологичен
разтвор (PBS). Тези нива могат да се намалят до
5 пъти за тъкани и трахеални тампони. За премах-
ване на хламидии може да се добави 50 мг/мл ок-
ситетрациклин. Абсолютно задължително е след
добавяне на антибиотиците да се проверява стой-
ността на рН и да се коригира до стойности между
7,0 и 7,4.
2. Изолиране на вируса
а) Изолиране на вируса в кокоши ембриони
Пречистената супернатантна течност се ино-
кулира в количества по 0,1—0,2 мл в алантоисната
кухина на всяко едно от най-малко 4 кокоши емб-
риона, които са били инкубирани 8—10 дни. Най-
добре е тези яйца да са получени от специфично,
свободно от патогенни микроорганизми птиче
стадо, но когато това е невъзможно, се използват
яйца, получени от стадо, което е тествано за липса
на антитела срещу вируса на Нюкасълската бо-
лест. Инокулираните яйца се държат при темпера-
тура 37 °С и ежедневно се овоскопират. Яйцата с
мъртви или умиращи ембриони, както и всички
останали яйца 6 дни след инокулирането се изсту-
дяват при 4 °С и алантоисно/амнионовите течнос-
ти се тестват за наличие на хемаглутинираща ак-
тивност. Ако не се установи наличие на хемаглу-
тинация, описаната процедура се повтаря, като за
заразяване на ембрионите се използва неразреде-
на алантоисно/амнионова течност.
При установяване на хемаглутинация се из-
ключва наличието на бактерии в културата. Ако
присъстват бактерии, течностите могат да се пре-