Държавен вестник, бр. 14, 2008 г., стр. 10

С Т Р .  10
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  14
на труд12 . Въпреки че единственото фокусира-
но изследване на детския труд в България е
проведено през 2000 г.13 , съществуват и други
източници14 , които очертават характеристиките
на детския труд в България:
1. Най-тежките форми на детски труд по-
често се срещат в домашното стопанство (сел-
ско стопанство и домакински труд) и в нефор-
малната икономика (ресторантьорство, строи-
телство, хотелиерство, труд на улицата и др.).
2. Факторите за предлагане на детски труд
имат комплексна природа: бедността и изключ-
ването от пазара на труда на семействата в ня-
кои общности (селски, етнически), отпадането
на детето от образователната система, включи-
телно от системата за професионално обуче-
ние, груповите обичаи или семейните традиции,
дисфункционалност на семейството (насилие).
3. Факторите за търсенето на детския труд
са: ниско заплащане, ниски инвестиции за оси-
гуряване на здравословни и безопасни условия
на труд, затруднения при осъществяването на
контрол относно детския труд, особено при се-
зонна или почасова работа, и в неформалната
икономика.
Деца—жертви на трафик
Последният доклад за трафика в държавите
от Югоизточна Европа15  сочи, че България е
страна на произход, както и транзитна страна
за трафик на хора. Основните фактори, които
способстват за повишаване уязвимостта на
жертвите на трафик, са икономическите усло-
вия, семейните отношения, образованието и
заетостта. Общият брой на идентифицираните
и подкрепени в България жертви на трафик за
периода януари 2000 г.—декември 2004 г. е 621.
Данните за България за периода 2003—2004 г.
показват, че жертвите на трафик с цел принуди-
телен труд, просия и други незаконни дейности
са предимно изпращани в държавите от ЕС, а
част от жертвите остават на територията на
страната. Децата—жертви на трафик, представ-
ляват 69,2 % от жертвите на трафик с цел про-
сия и други незаконни дейности за 2003 г. и
45,5 % за 2004 г. Представителите на етничес-
ките малцинства са особено уязвима група за
трафика с цел сексуална експлоатация, прину-
дителен труд, просия, други незаконни дейно-
сти и осиновяване, като за 2003 г. техният дял е
76,9 %, а за 2004 г.—81,8 %.
В изпълнение на Националния план за дейс-
твие срещу сексуална експлоатация на деца с
търговска цел 2003—2005 г. в края на 2005 г. е
приет “Координационен механизъм на рефери-
ране и обгрижване на случаи на непридружени
български деца и деца—жертви на трафик, зав-
ръщащи се от чужбина, и/или деца—жертва на
експлоатация, с търговска цел на територията
на страната”. През 2006 г. ДАЗД и Агенцията за
социално подпомагане (АСП) са работили по
над 170 случая на деца, пребиваващи в чужбина
без придружител. За 2006 г. ДАЗД е координи-
рала репатрирането и обгрижването от систе-
мата за закрила на 35 деца—жертви на трафик,
въвличани в дейности по чл. 11, ал. 3 от Закона
за закрила на детето (използване за просия,
проституция, както и срещу сексуално насилие).
Деца—жертви на престъпления
По данни на Министерството на вътрешни-
те работи (МВР) за периода 2001—2004 г. е на-
лице тенденция на увеличение броя на децата,
пострадали от престъпни посегателства. През
2001 г. 641 непълнолетни и 354 малолетни, или
общо 995 деца, са били обект на престъпления.
През 2004 г. 3329 непълнолетни и 1349 мало-
летни лица са били обект на престъпления, което
прави общо 4678 деца. Увеличението в сравне-
ние с 2003 г. е минимално—3,03 %. През 2005—
2006 г. тенденцията е по-благоприятна. Броят
на децата—жертви на престъпления, намалява
от 4187 деца през 2005 г. (намаление с 10,5 %) в
сравнение с 2004 г. на 3754 деца през 2006 г., от
които 2519 непълнолетни и 1235 малолетни.
Това е с 433 деца, или 10,34 % по-малко в срав-
нение с 2005 г. Малолетните и непълнолетните
основно са обект на престъпления срещу собс-
твеността, като тази тенденция се запазва през
целия разглеждан период. Сравнително малък
е относителният дял на престъпленията срещу
личността с обект малолетни и непълнолетни.
Деца—извършители на престъпления
Проблемът с противодействието на проти-
воправното поведение на малолетните и непъл-
нолетните е особено актуален през последните
години. Кризата по време на прехода засегна
най-чувствително децата. Повиши се рискът от
различни отклонения в поведението им, увели-
чиха се формите на проява на тези отклонения.
Данните от полицейската статистика за пос-
ледните две години сочат, че се запазва тенден-
цията на сериозно намаляване на броя и отно-
сителния дял на детската престъпност в стра-
ната като цяло. Динамиката и тенденциите на
престъпленията, извършени от непълнолетни
лица за последните 5 години (2002—2006 г.), е
следната: разкритите престъпления, извърше-
ни от непълнолетни лица, през 2002 г., са 11 453,
през 2003 г.—11 857, през 2004 г.—11 917, през
12 Съгласно Конвенция № 182 на Международна-
та организация на труда (МОТ) за забрана и неза-
бавно премахване на най-тежките форми на детски
труд, ратифицирана от България и влязла в сила на
29 юли 2001 г.
13 Национално изследване “Проблеми на детския
труд в условията на трансформация в България”,
МОТ, 2000 г., както и: България: Променящият се
профил на бедността. Оценка на бедността. Светов-
на банка, 2002 г.
14 Вж. България: Променящият се профил на бед-
ността. Оценка на бедността. Световна банка, 2002 г.
15 Съртийс, Ребека. (2005). Втори годишен док-
лад за жертвите на трафик в Югоизточна Европа.
Международна организация по миграция, Regional
Clearing Point, стр. 163—165.