Държавен вестник, бр. 17, 2026 г., стр. 32

СТР.  32	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  17
ПРЕЗИДЕНТ 
НА РЕПУБЛИКАТА
УКАЗ № 53
На основание чл. 101, ал. 1 от Конститу­
цията на Република България 
П О С Т А Н О В Я В А М :
Връщам за ново обсъждане в Народното 
събрание Закона за изменение на Изборния 
кодекс, приет от 51-вото Народно събрание 
на 5 февруари 2026 г.
Издаден в София на 11 февруари 2026 г.
Президент на Републиката: 
Илияна Йотова
Подпечатан с държавния печат.
Министър на правосъдието:
Георги Георгиев
МОТИВИ
за връщане за ново обсъждане в Народното 
събрание на разпоредби от Закона за изме­
нение на Изборния кодекс, приет от 51-вото 
Народно събрание на 5 февруари 2026 г.
Уважаеми народни представители, 
В мотивите на Решение № 1 от 13.03.2025 г. 
на Конституционния съд по к.д. № 33/2024 г. 
и присъединените към него к.д. № 34/2024 г., 
№ 35/2024 г., № 36/2024 г. и № 37/2024 г. (ДВ, 
бр. 22 от 15.03.2025 г.) се съдържат редица 
констатации за проблеми в отделни етапи на 
изборите и при гласуване и отчитане на избор­
ния резултат, които предполагат законодател­
на намеса. Поради тези причини принципно 
споделям необходимостта от извършване на 
анализ и оценка на произведени избори и 
въз основа на изводите – предприемане на 
законодателни мерки за подобряване на из­
борния процес. Подкрепям и решението на 
Народното събрание да преустанови разглеж­
дането на Общия законопроект № 51-553-37-7 
от 15.01.2025 г. за изменение и допълнение 
на Изборния кодекс (ИК). В кратък период 
преди избори би следвало да не се извърш­
ват или да се извършват само минимални и 
належащи изменения и допълнения в ИК. 
Не мога да подкрепя обаче промените, нап­
равени с § 2 и свързаните с него § 1 и § 3 
от Закона за изменение на Изборния кодекс 
(ЗИИК), приет на 5 февруари 2026 г., с които 
се създава ограничение за броя на секциите, 
които да бъдат разкрити в държави, които не 
са членки на Европейския съюз (ЕС). Считам, 
че с промените се ограничава субективното 
избирателно право на българските граждани 
в нарушение на установените му граници в 
чл. 10 и чл. 42 във връзка с чл. 6, ал. 1 – 2 
от Конституцията. 
Мотивите ми за това са следните:
С § 3 от ЗИИК се изменя чл. 14 от ИК, с 
който се определят условията за образуване на 
избирателни секции извън страната. Запазва 
се действащият режим на образуване на сек­
ции в дипломатически и консулски предста­
вителства, както и извън тях – за територията 
на държавите – членки на ЕС. За държави, 
които не са членки на ЕС, правният режим 
се променя, като се заличава възможността 
за служебно създаване на секции в местата, 
в които на произведени до 5 години преди 
изборния ден избори е имало образувана 
поне една избирателна секция, в която са 
гласували не по-малко от 100 избиратели при 
изборите за Народно събрание и за президент 
и вицепрезидент на Републиката. Премахва 
се възможността по преценка на ръководи­
телите на дипломатическите и консулските 
представителства да се създават секции въз 
основа на общия брой подадени заявления 
или на общия брой на гласувалите на пред­
ходни избори, включително и когато броят 
на подадените заявления за определено място 
е по-малък от 40. Въвежда се горна граница 
от 20 секции, които могат да се образуват 
извън територията на дипломатическото и 
консулското представителство, независимо 
от броя на подадените заявления.
Така приетите промени поставят в риск 
прокламирания в чл. 10 от Конституцията 
принцип на всеобщност на избирателното 
право. В своята практика Конституционният 
съд е отбелязвал, че държавата е длъжна да 
осигури условия за свободно и безпрепятствено 
във вс яко отношение упражн яване на 
избирателното право на всеки български 
гражданин […] Конституционната гаранция 
за неотменимост на избирателното право 
изключва възможността […] да бъдат 
създавани със закон препятствия от процедурно 
естество, които да затрудняват или да правят 
§ 56. В срок до една година от влизането в 
сила на закона министърът на електронното 
управление представя пред Съвета за киберси­
гурност всички извършени преди влизането в 
сила на закона координирани оценки по чл. 22 
от Директива (ЕС) 2022/2555.
Законът е приет от 51-вото Народно съб­
рание на 5 февруари 2026 г. и е подпечатан 
с официалния печат на Народното събрание.
Председател на Народното събрание:
Рая Назарян
701