Държавен вестник, бр. 96, 2012 г., стр. 181

БРОЙ  96	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  181  
В последното изменение на Закона за водите 
от 2010 г. вече се съдържат конкретни разпоредби, 
насочени към опазването на водите и водните обек­
ти, постигано чрез частично ограничаване на из­
ползването на повърхностни води за производство 
на електроенергия (чл. 116 и 118ж ЗВ). Развита е 
и специална група разпоредби, които са насочени 
към собствениците и ползвателите на водносто­
пански системи и хидротехнически съоръжения, 
включително хвостохранилища и шламохранилища, 
относно техните задължения да ги поддържат в тех­
ническа изправност, както и да ги осигуряват с не­
обходимата измервателна и контролна апаратура за 
мониторинг на тяхната дейност (глава девета „За­
щита от вредното въздействие на водите“ от ЗВ).
В подзаконовата уредба са развити основно 
правилата за проектиране, техническа поддръжка и 
експлоатация на водноелектрическите централи и 
хидротехническите съоръжения, включително под­
робна уредба на сервитутите, които са включени в 
следните подзаконови нормативни актове:
– Наредба № 6 от 9.06.2004 г. за присъединява­
не на производители и потребители на електричес­
ка енергия към преносната и разпределителните 
електрически мрежи – наредбата е с обща насо­
ченост към всички видове енергийни системи, но 
съдържа в кратката си допълнителна разпоредба 
важната правна дефиниция за това какво е „ВЕЦ 
на течащи води“. Наредбата съдържа разпоредби 
и технически изисквания, които са съществени 
за присъединяването на всички производители на 
електрическа енергия от водноелектрически цен­
трали (ВЕЦ, ПАВЕЦ или мини-ВЕЦ) към елек­
тропреносната мрежа. Наредбата използва терми­
ни с хидротехническа насоченост, без те да са де­
финирани в допълнителните или други разпоредби 
като правен смисъл и обхват на понятията.
– Наредба № 9 от 9.06.2004 г. за техническа­
та експлоатация на електрически централи и мре­
жи – изключително подробен и технически насочен 
нормативен акт (наредбата се състои от над 1000 чле­
на), който в няколко от своите глави третира режима 
основно и само на хидротехническите съоръжения, 
включително и на помощните такива, към всички 
видове централи, не само водноелектрическите. Тек­
стовете съдържат и употребяват цели групи основни 
хидротехнически понятия и термини, които се из­
ползват не само в областта на хидро­енергетиката. 
За съжаление употребата на термините и понятията 
не е подкрепена с необходимите правни дефиниции 
в допълнителните разпоредби. Наредбата третира и 
въпросите по наблюдението и контрола за състоя­
нието на хидротехническите съоръжения по време 
на експлоатацията, корекционното обработване на 
водата, обработването и отвеждането на технологич­
ните отпадъчни води и други технически аспекти. В 
този акт има и разпоредби, които подробно третират 
използването на води и хидросъоръжения и в област­
та на топлофикацията, която е част от енергетика­
та, но не е иманентна част от хидроенергетиката. 
По тази причина в анализа тази тема е добавена 
към формите на промишлено използване на водите, 
включително и на водата и парата като вид топ­
лоносители, а топлофикационните съоръжения като 
част от техническата инфраструктура по смисъла на 
материята от глава четвърта от ЗУТ.
– Наредба № 14 от 15.06.2005 г. за технически 
правила и нормативи за проектиране, изграждане 
и ползване на обектите и съоръженията за произ­
водство, преобразуване, пренос и разпределение на 
електрическа енергия – също дава подробна уред­
ба на материята относно проектирането на хидро­
технически системи и съоръжения, включително и 
тези от топлофикационната мрежа. В нея също се 
съдържат и са употребени редица важни термини 
без легални дефиниции в края на наредбата или 
съответно пояснение на понятията вътре в тялото 
на наредбата. Като пример може да се посочат тек­
стовете от наредбата (чл. 39), където са посочени 
видовете ВЕЦ и ПАВЕЦ – като руслови, подязо­
вирни и деривационни централи. Какви са разгра­
ничителните белези обаче наредбата не пояснява, а 
също и каква е възможната разлика в правния им 
режим. Независимо от тези недостатъци наредба­
та е основен и подробен нормативен акт относно 
техническите и експлоатационните изисквания при 
проектирането на такива системи и съоръжения и 
е в очевидно добра корелация и координация с 
разпоредбите на Наредба № 9 за техническата екс­
плоатация на електрически централи и мрежи.
– Наредба № 16 от 9.06.2004 г. за сервитутите 
на енергийните обекти – детайлно урежда всички 
необходими въпроси, свързани с експлоатацията и 
достъпа на енергийните оператори до всички еле­
менти на системите и енергийните съоръжения, 
включително и хидротехническите такива, от глед­
на точка на вещното право, като са предвидени 
и подробно необходимите забрани и ограничения 
спрямо другите правни субекти и техните права, 
включително вещните им права. Целите на подроб­
но уредените сервитути са опазването и пълният и 
свободен достъп с оглед на безопасната поддръжка 
и експлоатация на тези системи и съоръжения. Тук 
също като примера с правната уредба на енергий­
ната ефективност може да се търси желателна ана­
логия с оглед бъдещото законодателство относно 
правния режим на други хидротехнически системи 
и съоръжения или обекти на хидрографската или 
хидроложката мрежа.
Към тази група подзаконови нормативни актове 
със сериозно приложение в системата на хидро­
енергетиката, макар и не от системата на подзако­
новите актове към ЗЕ, а от тази към ЗВ, следва да 
посочим издадената на основание чл. 141, ал. 2 от 
ЗВ и цитирана вече Наредба № 13 от 29.01.2004 г. 
за условията и реда за осъществяване на техниче­
ската експлоатация на язовирните стени и съоръ­
женията към тях, с която са определени условията, 
редът и изискванията за организация и осъществя­
ване на техническата експлоатация на язовирните 
стени и съоръженията към тях (облекчителни съ­
оръжения и енергогасители; водовземни съоръже­
ния). Уреждат се изискванията към етапите в екс­
плоатацията на язовирните стени и съоръженията 
към тях – въвеждане в експлоатация; начален етап 
на експлоатация; етап на редовна експлоатация; ре­
монт и реконструкция; извеждане от експлоатация 
и ликвидация, както и въпросите по сигурността, 
експлоатацията в нормални, екстремни и аварийни 
условия, темите за метеорологичния и хидролож­
кия мониторинг, техническия мониторинг и кон­
трола върху техническото състояние на язовирните 
стени и съоръженията към тях, включително към 
документацията за експлоатация. В глава шеста 
„Организационна структура на експлоатацията на 
язовирни стени и съоръженията към тях“ на на­
редбата се съдържат разпоредби, които са пример 
за определяне на отговорностите на различните