Държавен вестник, бр. 69, 2025 г., стр. 3

БРОЙ  69	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  3  
2. В ал. 2 думите „експертния съвет по 
ал. 1“ се заменят с „ЕТИС по ал. 1“.
§ 3. В чл. 10 изречение първо се заличава.
§ 4. В чл. 11 се създават т. 24 и 25:
„24. ниво и надеждност на вентилиране и 
осветяване в тунела;
25. интелигентни системи за управление 
на трафика.“
§ 5. В чл. 15 се правят следните изменения 
и допълнения:
1. В ал. 1 таблица 1 се изменя така:
„Таблица 1
Организа­
ция на дви­
жението
Дължина на 
тунелната 
тръба, m
Интензивност на 
трафика (pcu/d)
< 2000
> 2000
Еднопосоч­
но движение
до 1000 m
I клас
II клас
над 1000 m – 
3000 m
II клас
III клас 
> 3000 m
III клас
IV клас 
Двупосочно 
движение 
до 500 m 
I клас
II клас 
над 500 m – 
1200 m
II клас
III клас
> 1200 m
III клас
IV клас 
“
2. В ал. 2 думата „количествен“ се заменя с 
„обоснован“, а накрая се добавя „с прилагане 
на методи за количествена оценка“.
§ 6. Член 16 се изменя така: 
„Чл. 16. (1) При тунели с дължина над 
500 m се извършва анализ и количествена 
оценка на риска в тунела от фатални зло­
полуки, причинени от механично събитие, 
пожар и опасни товари и др. Въз основа на 
резултатите от извършения анализ на риска се 
установява необходимостта от допълнителни 
мерки за осигуряването на безопасността в 
тунела съгласно изискванията на наредбата.
(2) Когато при съществуващ тунел мерките 
за изпълнение на конструктивните изисква­
ния водят до неоправдано високи разходи, се 
проверява могат ли да бъдат компенсирани 
с други мерки. Възложителят може да при­
еме мерки за намаляване на рисковете като 
алтернатива на конструктивните изисквания, 
ако тези мерки водят до еквивалентна или 
по-висока степен на безопасност или защита. 
Тяхната ефективност се доказва на базата на 
анализ на риска.
(3) При анализа на риска се изследват 
рисковете за тунела, като се отчитат всички 
проектни и транспортни фактори, които имат 
отношение към безопасността, като се вземат 
предвид параметрите в чл. 11. С анализа на 
риска се доказва:
1. допустимата скорост на движение в 
тунела, но не повече от максимално опре­
делените, както следва:
а) за тунели с еднопосочно движение и с 
лента за принудително спиране – 100 km/h;
б) за тунели с еднопосочно движение и без 
лента за принудително спиране – 90 km/h;
в) за тунели с двупосочно движение – 
80 km/h; 
2. допустимостта на надлъжната венти­
лация;
3. допустимостта на транспортирането 
на опасни товари, дефинирани в Европей­
ската спогодба за международен превоз на 
опасни товари по шосе от 1957 г. (ADR), 
ратифицирана със Закона за ратифициране 
на Европейската спогодба за международен 
превоз на опасни товари по шосе (ADR) 
от 1957 г. и протокола за изменението є от 
1993 г. (ДВ, бр. 28 от 1995 г.) и съответните 
национални нормативни актове; за тунели 
с дължина над 500 m преди определянето 
или изменението на изисквания за превоз на 
опасни товари се извършва анализ на риска 
в съответствие с указанията в приложение 
№ 3 и при спазване разпоредбите на Евро­
пейската спогодба за международен превоз 
на опасни товари по шосе (ADR); когато 
съществуват алтернативни маршрути за пре­
воз на опасни товари, същите се включват в 
анализа на риска; с резултатите от анализа 
се обосновават решения за редуциране на 
вероятността за поява и/или на размера на 
загубите чрез допълнителни конструктивни, 
технически и/или организационни мерки;
4. необходимост от допълнителна авто­
матична стационарна пожарогасителна ин­
сталация (АСПГИ) като активна мярка за 
предотвратяване разпространението на огъня 
към други превозни средства.
(4) Анализ на риска се извършва от ор­
ганизация или от експерти, които са функ­
ционално независими от органа, отговорен 
за управлението на тунела. Съдържанието и 
резултатите от анализа на риска се прилагат 
към досието за безопасност на тунела.
(5) Анализът на риска включва моделни 
изследвания на сценарии за оценка на пос­
ледиците (загубите) и емпирични оценки за 
честотата от представителни статистически 
данни за пътнотранспортни произшествия и 
аварии в тунели. Анализът на риска дефи­
нира източниците на опасности и определя 
количествено риска. Приложимите методи 
за анализ на риска в различните стадии на 
проектиране са различни в зависимост от сте­
пента на конкретизиране на функционалните, 
технологичните и техническите решения. Тези 
методи са качествени, полуколичествени и