Държавен вестник, бр. 105, 2011 г., стр. 72

СТР.  72	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  105
7. Поддържане на финансова и управленска 
система. 
Като юридически лица изпълнителите на 
ПИМП са отговорни за планирането и изпълне­
нието на бюджетите, обслужване на банковите 
сметки, закупуване на ресурси, обслужване на 
счетоводната система и за изготвянето на сче­
товодни и медицински отчети. Изпълнителите 
на ПИМП са задължени да поддържат системи 
за анализиране на финансовите резултати и 
изготвянето на доклади, които могат да бъдат 
използвани за подобряване разпределението на 
ресурсите. Изпълнителите на ПИМП са длъжни 
да поддържат вътрешни информационни сис­
теми за наблюдение и управление. 
8. Системи за наблюдение и гарантиране на 
ефективното разходване на публични средства 
и качество на предлаганите медицински услуги. 
Капитационното заплащане потенциално 
има позитивен ефект – задържане на разхо­
дите, но също и потенциално негативен ефект 
за намаляване на количеството и качеството 
на необходимите услуги. По тази причина се 
комбинира със заплащане за дейност (допъл­
нителен елемент от формирането на общия 
финансов ресурс за работата на общопракти­
куващите лекари) като гаранция, че ресурсите 
са използвани за осигуряването на достъп до 
необходимите по обем и качество услуги. 
ІV. Методика за изчисляване на реимбурсни­
те нива за заплащане за извършена дейност: 
1. Капитацията прехвърля осигурителния 
риск върху изпълнителите на медицинска помощ 
и ги възпира от свръхпредлагане на услуги. 
Това налага да се съчетае с използването на 
базиран на резултата механизъм за заплащане 
за предоставяне на специфични услуги.
2. Заплащането за извършена дейност се 
базира на системата такса за услуга, при 
която изпълнителят на медицинска помощ е 
реимбурсиран за предоставянето на всяка ин­
дивидуална услуга. Използват се два подхода 
за заплащане: първият, базиран на ресурсите 
(т.нар. „retrospective cost-based“ payment), или 
вторият, базиран на резултатите, като този 
подход може да бъде въведен с определянето 
на показатели за качество като допълнителен 
финансов стимул за изпълнителите на меди­
цинска помощ.
Раздел ІІ
Методика за остойностяване на дейностите в 
специализираната извънболнична медицинска 
помощ
І. Изчисляването на реимбурсните стойности 
на отделните дейности в обхвата на специали­
зираната медицинска помощ се извършва при 
следната последователност:
1. Обобщаване на информацията от НЗОК 
за обема и цените на отчетените и заплатените 
на специалистите дейности през последните 
три години.
2. Изчисляване на нови реимбурсни цени 
на базата на прогнозни обеми.
ІІ. Заплащането на изпълнителите на спе­
циализирана помощ се основава на следната 
методика:
1. Дефиниране на пакета услуги. 
Дефинират се агрегирани групи здравни 
услуги със сходни разходи, както следва:
1.1. Първични посещения;
1.2. Вторични посещения;
1.3. Профилактика на лица до 18 години;
1.4. Профилактика на лица над 18 години 
с рисков профил;
1.5. Дейност по програма „Майчино здра­
веопазване“;
1.6. Диспансерно наблюдение;
1.7. Дейности, свързани с лечебноконсулта­
тивните комисии (ЛКК);
1.8. Високоспециализирани медицински 
дейности в извънболничната специализирана 
помощ;
1.9. Физиотерапия и рехабилитация.
2. Определяне размера на средствата за 
специализирана извънболнична медицинска 
помощ (СИМП). 
Средствата за специализирана медицинска 
помощ се определят като процент от общия 
бюджет на НЗОК. Разходите са базирани на 
фактическите разходи през предходната година 
или са екстраполирани на базата на истори­
чески разходи, обем дейности и натовареност. 
Разпределението може да бъде променяно при 
промяна на обхвата от услуги или при включ­
ването на допълнителни дейности.
3. Определяне на единичната стойност на 
услугата (посещение). 
Първоначално изчислението се прави от- 
долу нагоре с цел да се определи минималният 
разход на здравноосигурено лице за предоста­
вяне на базова дейност от обхвата на основния 
пакет за съответната специалност. Разходите се 
определят като преки и непреки и се извършва 
процентно разпределение по видовете здравни 
услуги, предлагани от специалистите. След 
това този минимум може да бъде повишен 
чрез разпределение отгоре надолу на ресурсите 
за специализираната извънболнична помощ. 
Комбинирането на двата подхода осигурява 
бюджетно неутрален механизъм за разпреде­
ление на ресурсите.
Разпределението е, както следва:
3.1. Разпределение на преките разходи за 
видовете медицински дейности;
3.2. Разпределение на непреките (фиксира­
ните) административни разходи;
3.3. Разпределение на разходите за заплати. 
Общото време, отделено за всяка една от 
услугите в извънболничната помощ, се разделя 
на общото време, отделяно за всички здравни 
услуги (времето може да се разпредели по 
специалности).