Държавен вестник, бр. 42, 2005 г., стр. 30

С Т Р .  30
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  42
С най-високи доходи се очертава Северозападният район поради високия дял на доходи от домашно
стопанство – 29,6% от общите доходи, което е значително повече от средното за страната (18%). Най-нисък
е средният доход в Южен централен район, независимо че там доходите от работна заплата са сравнително
високи. Във всички райони за планиране доходът от работна заплата има най-голям относителен дял в
общите доходи, като най-много той е в Югозападния район с 45,5%, а най-малко в Северозападния с 28,4%.
Най-високата средна работна заплата в Югозападния район отразява най-вече по-високото търсене на
квалифицирана работна ръка (особено в сектора на услугите).
1.3.3. Здравни услуги
Основно място в здравната система и нейната инфраструктура заема болничната помощ. С проведе-
ната реформа в здравеопазването доболничната помощ вече е основно в частния сектор и се поема от
личните (семейни) лекари.
Таблица 5.  Динамика в броя на болничните заведения и на болничните легла в районите за планиране
за периода 1999  – 2003 г., НСИ
Болнични заве-
дения (бр.)
Болнични легла
(бр.) на 1000 д.
Лекари на 1000 души
Стоматолози на
1000 души
година
1999
2003
1999
2003
1999
2003
1999
2003
Общо за страната
280
298
7,51
6,30
3,45
3,61
0,57
0,83
Северозападен
19
19
7,08
5,21
2,78
3,06
0,47
0,64
Северен централен
44
46
8,01
6,05
3,02
3,29
0,47
0,68
Североизточен
34
39
6,89
5,11
2,95
3,33
0,40
0,61
Югоизточен
22
30
5,41
4,85
2,42
2,62
0,41
0,64
Южен централен
66
71
7,04
6,24
3,06
3,25
0,58
0,89
Югозападен
82
86
7,72
6,82
4,25
4,21
0,77
1,06
Наблюдава се тенденция на намаляване на
броя на болничните легла с 23% (от 61 535 бр. през
1999 г. на 49 170 бр. през 2002 г.). Причината за
това е намаляващият брой на населението и по-
високата обращаемост в ползването на болнични-
те легла (по-кратък престой в болница). Регионал-
ните диспропорции в осигуреността на населени-
ето с болнични легла не са високи и през последни-
те години намаляват успоредно с намаляване на
броя на леглата на 1000 души. За преодоляване на
регионалните различия допринася и премахването
на районирането за болничен прием.
Подобни са регионалните диспропорции в оси-
гуреността на населението с лекари и стоматолози
на 1000 д. от населението. Тя е по-висока за Юго-
западния и Южния централен, а по-ниска в Югоиз-
точния и Северозападния район.
1.4. Фактори, определящи растежа, заетостта
и конкурентоспособността
1.4.1. Човешки ресурси
Уменията на работната сила са основното срав-
нително предимство на регионите в глобалната
конкуренция. Високото ниво на образование и
предоставянето на качествено обучение на хората
по време на целия им трудов живот са ключът към
укрепване на иновационния капацитет9.
 9 Ново партньорство за сближаване, конвергенция, кон-
курентност, сътрудничество, ЕК, 2004.
 
0%
20%
40%
60%
80%
100%
С е в е р оза п ад е н
С е в е р ен  це н тр а ле н
С е в е р ои зто ч е н
Ю го и зто ч е н
Ю ж е н це н тр а ле н
Ю го за па д е н
Б ъ лга р и я
в исше
средно
oснов но и по-ниско
Фиг.13. Образователна структура(не равнище)
на заетите лица, 2003 г., НСИ
Налице е тенденция за повишаване обра-
зователното равнище на населението в България,
която се изразява в увеличаване дела на населе-
нието със средно и по-високо образование. Отбе-
лязаната тенденция присъства във всички райони
за планиране, като и тук се проявява характерната
за повечето показатели поляризация между Юго-
западния район (29,5% от населението са висшис-
ти през 2003 г.) и Северозападния район (16,5%).
Останалите райони имат сходни характеристики
(над 17%), значително под средното за страната.
Във всички райони бележат увеличение и лицата
със средно образование. Образователното равни-
ще на селското население е по-ниско от това на