Държавен вестник, бр. 10, 2006 г., стр. 13

Б Р О Й  10
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  13
Чл. 65. За по-голямо и бързо вкореняване на
стъблените резници могат да се прилагат ризо-
генни стимулатори.
Чл. 66. (1) Вкореняването на коренови рез-
ници се прилага за видове, които образуват
коренови издънки и трудно се вкореняват със
стъблени резници (брястове, трепетлика, бяла
топола, бяла акация, пауловния, японска софо-
ра, череша, копривки, албиция, конски кестен,
миризлива върба, айлант, ликвидамбър, гледи-
чия, каталпа, маклура, глог, аралия, брадавчест
чашкодрян и др.).
(2) Кореновите резници се добиват от 1—2-
годишни фиданки или от млади странични ко-
рени на майчини растения и са с дебелина от 5
до 15 mm и дължина 3—10 сm.
(3) Резниците се добиват през периода на
зимния покой. До засаждането могат да се съх-
раняват във влажен пясък или хладни помеще-
ния в полиетиленови торби.
(4) Резниците се засаждат в незамръзнала
почва, на открито или в хладни парници.
Чл. 67. (1) Размножаването чрез коренови
издънки се прилага при лески, дрян, бяла топо-
ла, трепетлика, бяла акация, вишна, махалеб-
ка, люляк, спиреи, пауловния и др.
(2) За подсилено получаване на коренови
издънки се извършва нараняване на корените
на майчините растения при обработката на
почвата около тях.
(3) Кореновите издънки се отделят заедно с
част от кореновата система на майчиното рас-
тение, надземната им част се изрязва на пънче
и се пикират за доотглеждане.
Чл. 68. (1) Размножаването чрез отводки се
прилага при липи, череша, черници, елши, лес-
ки, люляк, форзиция, рози, жасмин, актинидия,
птиче грозде, френско грозде, дюля и др.
(2) Майчините растения в специализирания
маточник се засаждат в шахматни схеми с раз-
стояния между индивидите от 1,5 до 2,5 m.
(3) В началото на пролетта на втората годи-
на майчините растения се подрязват на пънче.
(4) След 1—2 години летораслите от издън-
ките се вкореняват чрез прилагане на познати-
те в практиката методи за повеждане.
Чл. 69. (1) Размножаването чрез разделяне
на храсти се прилага при видове, които форми-
рат много леторасли от спящи и придатъчни
пъпки (спиреи, кисел трън, жасмин, френско
грозде и др.).
(2) Храстите се разкопават и разделят на
части през есента или рано през пролетта.
Чл. 70. (1) Вегетативното производство чрез
метода “ин витро” се прилага с цел получаване
за кратко време на голям брой здравословно
стерилни и наследствено еднородни с донора
копия.
(2) От технологичния цикъл на културите
“ин витро” в горски разсадник се провежда
последният етап—закаляване и доотглеждане
на получените растения.
Раздел III
Производство на облагородени фиданки
Чл. 71. (1) Облагородени фиданки се произ-
веждат чрез присаждане на присадници от изб-
рани ценни форми и сортове върху семенищни
подложки, отгледани в школите на разсадника.
(2) Калемите се добиват от маточници или
избрани индивиди.
Чл. 72. (1) Присаждането се извършва по два
основни начина, посочени в приложение № 7:
1. на пъпка (окулиране) по някои от следни-
те методи—в Т-образен разцеп; на прозорче; на
щитче; окулиране и др.;
2. на калем по някой от следните методи—
“сърцевина върху камбий”, “проста копулация”,
“езичеста копулация”, “в разцеп”, “под кора”,
“в страничен зарез” и др.
(2) Присаждането на пъпка се извършва в Т-
образен разцеп (при семкови, костилкови и
други видове), “на прозорче” (при орехи, обик-
новен кестен и други видове) или друг метод.
(3) На спяща пъпка се присаждат повечето
декоративни форми при широколистните видо-
ве и горскоплодните.
Чл. 73. (1) Подложките се произвеждат при
спазване на следните изисквания:
1. използват се здрави и добре развити фи-
данки, с добре разклонена коренова система;
2. почвено-климатичните условия са подхо-
дящи за вида, формата или сорта;
3. подложката е от същия ботанически вид
или от друг, като се отчита степента на съвмес-
тимост с присадника.
(2) Подложките се пикират в едно- или дву-
редова схема и гъстота, съобразени с биологи-
ята на вида и механизацията (междуредия 0,7—
1 m, разстояние между двата реда около 50 сm
и между фиданките в редовете—30—50 cm).
(3) Подложките могат да се пикират и в
подходящи за съответния вид контейнери.
(4) При пролетно засаждане кореновата
шийка се поставя на нивото на почвата, а при
есенно—на 1—2 cm по-ниско, като подложките
се почистват от странични клонки на височина
12—15 cm.
Чл. 74. (1) За пролетно присаждане клонки-
те за присадници се нарязват зимно време и се
пазят от просушаване на хладно във влажна
среда.
(2) Калемите и пъпките във вид на щитче се
изрязват непосредствено преди присаждането.
(3) Пролетното присаждане на открито се
извършва през април-май при започване на
активното сокодвижение в подложката (фаза-
та на началния растеж).
Чл. 75. Лятното присаждане на пъпка се из-
вършва при спазване на следните изисквания:
1. клонките за присадници се нарязват от
средата на август до началото на септември;
2. три-четири дни преди присаждането се
извършва поливане на подложките за усилване
на сокодвижението;