Държавен вестник, бр. 18, 2024 г., стр. 79

БРОЙ  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  79  
и „B“. В зоните от класове „C“ и „D“ и в зависимост 
от функцията на тези зони обикновено не се изисква 
рутинен мониторинг на работното облекло.
в) Всеки установен микробиален растеж в зони от 
клас „A“ изисква провеждане на проучване.
Забележка 1. Посочените в таблицата по-горе 
методи за мониторинг са примерни, като може да се 
прилагат и други, при условие че са в състояние да 
предоставят информация за целия критичен процес, 
при който има възможност от замърсяване на про-
дукта (напр. монтаж на асептична линия, асептична 
обработка, пълнене и зареждане на лиофилизатора).
Забележка 2. Посочените гранични стойности са 
в CFU (колонообразуващи единици). В случай че се 
използват различни или нови технологии, при които 
резултатите не се посочват в CFU, производителят след-
ва научно да обоснове следваните гранични стойнос- 
ти и когато е възможно, да ги приравни и към CFU.
9.31. Видът на установените в зоните от 
клас „A“ и „B“ микроорганизми трябва да се 
определи, както и да се оцени потенциалното 
им въздействие върху качеството на продукта 
(за всяка засегната партида), като на оценка 
следва да се подложи и цялостното състояние 
на системата за контрол. Определянето на вида 
на установените в зоните от клас „C“ и „D“ 
микроорганизми също е необходимо, например 
при превишаване на границите за предприемане 
на действия или границите за предупреждение, 
като такова определяне трябва да се извърши и 
ако бъдат изолирани организми, насочващи към 
пропуски в системата за контрол или в почист-
ването, както и при организми, които трудно се 
поддават на контрол, например спорообразуващи 
микроорганизми и плесени. Такива дейности 
трябва да се извършват достатъчно често, за 
да е налице ясна представа за флората, която 
обичайно се среща в тези зони.
Симулиране на асептичен процес (САП) 
(познато още като „media fill“)
9.32. Периодичната проверка на ефективността 
на прилаганите при асептичната обработка мерки 
за контрол трябва да включва провеждане на 
САП при използване на стерилна хранителна 
среда и/или заместител на продукта. Симули-
рането на асептичния процес не трябва да се 
възприема като основен метод за валидиране 
на асептичния процес или на негови аспекти. 
Ефективността на асептичния процес трябва да 
бъде осигурена чрез подходящо проектиране на 
самия процес, придържане към ФСК и мерките 
за контрол на асептичния процес, обучението и 
оценката на данните от провеждания мониторинг. 
Изборът на подходящи хранителна среда и/или 
заместител на продукта трябва да се основава 
на способността на средата и/или заместителя 
на продукта да имитира физическите характе-
ристики на продукта, за които е установено, че 
представляват риск за стерилността по време на 
асептичния процес. Когато етапите на процеса 
могат пряко да засегнат жизнеспособността на 
попадналите като замърсители микроорганизми 
(напр. асептично произведени полутвърди продук- 
ти, прахообразни продукти, твърди материали, 
микросфери, липозоми и други фармацевтични 
форми, при които продуктът преминава през 
процеси по охлаждане, загряване или лиофи-
лизация), е необходимо да се разработят алтер-
нативни процедури, които възможно най-точно 
възпроизвеждат операциите. Когато в част от 
САП се използват заместващи материали като 
буфери, заместващият материал не трябва да 
инхибира растежа на потенциалните микробни 
замърсители.
9.33. Симулирането на асептичния процес 
трябва възможно най-точно да имитира рутинния 
процес на асептично производство и да включва 
всички критични етапи на производството и 
по-конкретно:
9.33.1. при провеждане на САП трябва да се 
подлагат на оценка всички асептични операции, 
извършвани след циклите на стерилизация и 
обеззаразяване на вложените в процеса ма-
териали до момента, в който контейнерът се 
запечатва;
9.33.2. при фармацевтичните форми, непод-
лежащи на филтриране, на оценка трябва да се 
подложат всички допълнителни асептични етапи;
9.33.3. когато асептичното производство се 
осъществява в инертна среда, инертният газ 
трябва да бъде заменен с въздух по време на 
симулацията, освен ако целта не е симулацията 
да бъде при анаеробни условия;
9.33.4. при процесите, при които е необ-
ходимо добавяне на стерилни прахообразни 
продукти, трябва да се използва подходящ 
заместващ материал, който да е поставен в 
контейнери, еднакви с използваните в реалния 
производствен процес;
9.33.5. трябва да се избягва изолираното 
симулиране на отделни операции (напр. про-
цеси, включващи сушене, смесване, смилане и 
разделяне на стерилен прахообразен продукт); 
извършването на отделни симулации трябва да 
бъде документирано и обосновано, като се гаран-
тира, че съвкупността от отделните симулации 
обхваща целия производствен процес;
9.33.6. процедурата по симулиране на процес, 
включващ лиофилизирани продукти, трябва 
да бъде представителна за всичките етапи от 
асептичната обработка, включително пълнене, 
транспортиране, зареждане, престой в камерата, 
разтоварване и запечатване, които следва да бъдат 
изпълнени съгласно документирани и обосновани 
условия, представляващи „най-лошия възможен 
случай“ по отношение на работните параметри;
9.33.7. симулацията на процеса по лиофи-
лизация трябва да имитира всички аспекти от 
процеса, с изключение на онези, които биха могли 
да засегнат жизнеспособността и възможността 
за установяване на замърсители; използваният 
разтвор не трябва да достига до точка на кипене 
или да замръзва; в зависимост от конкретната 
ситуация факторите, които се вземат предвид 
при разработване на САП, включват:
9.33.7.1. използване на въздух за нарушаване 
на вакуума вместо азот или други приложими 
в реалния процес газове;