Държавен вестник, бр. 95, 2016 г., стр. 100

СТР.  100	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  95
Работещи на празен ход, циклични или малко 
натоварени електродвигатели консумират повече 
енергия от необходимото. По-добър избор на 
електродвигатели и на тяхното управление по-
добрява електроенергийната ефективност.
Тъй като 95 % от разхода, свързан с работата 
на електродвигател, идва от неговата консумация 
на електроенергия, приемането на по-висок клас 
на енергийна ефективност спестява значително 
количество енергия.
Употребата на пусково устройство на двигателя 
или други управляващи устройства като различни 
скорости за задвижване трябва да бъде разгледана 
с цел постигане на по-висока електроенергийна 
ефективност, особено при управление на разхода 
на електроенергия за приложения с интензивна 
консумация (например контрол на потока на 
вентилатори, помпи, въздушни компресори).
Примери за аспектите, които трябва да бъдат 
отчетени, са:
а) намаляване на консумацията на електро-
енергия;
б) оптимизиране на номиналната мощност;
в) намаляване на токовите удари;
г) намаляване на шума и вибрацията, като 
по този начин се избягват механичните щети и 
повреди в климатизацията или отоплителната 
система;
д) по-добър контрол и по-добра прецизност в 
достигането на необходимия дебит и налягане.
12.1.2. Осветление
Осветлението може да представлява голям дял 
в консумация на енергия в една електрическа 
уредба, зависейки от вида лампи и осветител-
ни тела за тяхното приложение. Контролът на 
осветлението е един от най-лесните начини за 
подобряване на енергийната ефективност. За-
това контролът на осветлението трябва да бъде 
обект на особено внимание. Видът на светлин-
ните източници, конструкцията на баластните 
устройства, комутационната апаратура и упра-
вляващата апаратура трябва да бъдат отчетени 
при прилагането на контрол на осветлението.
Решения за контрола на осветлението могат 
да подобрят енергийната ефективност с повече от 
50 %. Прилаганите системи трябва да са гъвкави 
и проектирани за комфорт на потребителите. 
Решенията могат да варират от много малки 
и локални, като такива с таймер и сензори за 
движение/обитаване, до сложни персонализи-
рани и централизирани решения, които са част 
от системите на цялата сградна автоматизация.
За да работи осветлението само там, където и 
когато е нужно, перманентен контрол на освет-
лението може да бъде реализиран, използвайки 
например:
а) детектори на движение;
б) устройства за контрол за постоянна яркост;
в) превключватели с таймер;
г) превключватели с часовник;
д) превключватели, чувствителни към свет-
лина.
12.1.3. Електрически инсталации
Площта на напречно сечение на проводници-
те и интегрираната архитектура могат да бъдат 
оптимизирани за намаляване на загубите.
Въздействието на топлинните загуби от енер-
гийна консумация на оборудване, свързано в 
серия с елементи на електрическата инсталация, 
като например комутационна и/или управляваща 
апаратура, включена в електрическа верига, е 
пренебрежимо спрямо енергията, употребена в 
товара и в транспорта на енергия (обикновено 
е по-малко от 1/1000 от консумация на товара).
12.2. Подобряване на фактора на мощност 
(cos φ)
12.2.1. Чрез подобряване на фактора на мощ-
ност (cos φ) се намалява консумацията на реактив-
на енергия и може да се увеличи потребяваната 
активна енергия. Намаляването на реактивната 
енергия също така намалява топлинните загуби 
в електрическата инсталация.
12.2.2. За да бъде намалена консумацията на 
реактивна енергия, може се приложи:
а) избор на електрооборудване с ниска кон-
сумация на реактивна енергия;
б) система за компенсация на реактивната 
енергия.
12.3. Системи за мониторинг
12.3.1. Електрическата разпределителна сис-
тема трябва да дава възможност за мониторинг:
а) при измерване по зона всяка зона трябва 
да има специално предназначена захранваща 
линия, позволяваща мониторинг и извършване 
на съответните измервания;
б) при измерване по потребление за всяко по-
требление трябва да има специално предназначена 
захранваща линия, позволяваща мониторинг и 
извършване на съответните измервания.
12.3.2. Една мониторингова система на елек-
трическата уредба има три главни цели:
а) годишно измерване на общата kWh кон-
сумация, базирана на битовите устройства за 
измерване, може да бъде използвано; времеви 
измервания на данни (напр. измерване на всеки 
30 минути) също могат да бъдат използвани и 
от тях могат да бъдат съставени товарни про-
фили; ще бъде възможно тази информация да 
се консолидира с други данни за консумация на 
енергия и външни фактори, като данни за градус-
ден, отношение на обитаемост и др. фокус върху 
специфична употреба на енергия може да бъде 
нужен според националното регулиране (напр. 
осветление, отопление и др.);
б) идентификация на употребата на енергия 
и промени в модела на консумация, необходима, 
за да се:
– изгради план за действие и да се проверява 
ефективността на действията;
– провери работата на системите за контрол, 
използвани за оптимизиране на консумацията;
в) проучване на качеството на електроенер-
гията, което може да влияе върху изпълнението 
на енергийната ефективност като допълнителни 
загуби или преждевременно амортизиране на 
оборудването.
12.3.3. За постигате на посочените цели 
проектантите, електрическите предприемачи и 
собствениците/ползвателите трябва да имат стра-
тегия за измерване и мониторинг, която включва: