Държавен вестник, бр. 106, 2023 г., стр. 168

СТР.  168	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  106
и на приемането на проект на нормативен 
акт – обоснованост, откритост, стабилност и 
съгласуваност. Принципът на обоснованост се 
гарантира от изискването за мотивиране на 
проекта на нормативен акт, от изискванията 
за съдържанието на мотивите и от изискването 
обсъждането на проекта да не се извършва 
без наличието на мотиви. Принципът на 
откритост се гарантира от изискванията за 
публикуване на проекта на акта и на него­
вите мотиви. Принципът на съгласуваност се 
гарантира от изискването за публикуване на 
проекта и на мотивите и от осигуряването 
на заинтересованите лица на възможност да 
изразят становища и предложения. Прин­
ципът на стабилност се гарантира от изис­
кванията към съдържанието на мотивите и 
възможността на заинтересованите лица да 
изразят становища и предложения. Визира­
ните принципи от своя страна са установени 
с цел гарантиране на правата и законните 
интереси на правните субекти и гарантиране 
упражняването от компетентния орган на 
предоставената му от държавата нормативна 
властническа компетентност по целесъобразен 
и законосъобразен начин.
Липсата на мотиви относно това какви 
средства са необходими по прилагането на 
двете разпоредби, съответно какви могат да 
бъдат резултатите от прилагането им, в това 
число и финансовите, не би могло в случая да 
се разглежда като „несъществено“ нарушение 
на правилата, каквито доводи са развити в 
касационната жалба.
По отношение на трета група от норми, 
включваща тази на чл. 47, ал. 1 от Наредбата, 
в касационната жалба се правят оплаквания 
за неправилност на решенето поради допус­
нато съществено нарушение на съдопроиз­
водствените правила. Излагат се доводи, че 
тричленният съд неправилно е приел, че по 
отношение на тази разпоредба не е изпълне­
но изискването на чл. 26, ал. 2 ЗНА, като в 
нарушение на чл. 142б, ал. 1 и чл. 171, ал. 5 
АПК не е дал ясни и конкретни указания на 
страната, че следва да представи доказателства 
относно обнародване на проекта за приема­
не на Наредбата. С касационната жалба се 
представя и доказателство за обнародване 
на същата.
Направените оплаквания са неоснователни.
Нормата на чл. 142б, ал. 1 разпорежда, че 
съдът следи служебно за надлежното извърш­
ване на процесуалните действия; той указва 
на страната в какво се състои нередовността 
на извършеното от нея процесуално дейст­
вие и как тя може да бъде отстранена, като 
определя срок за поправката: поправеното 
процесуално действие се смята за редовно от 
момента на извършването му.
Според чл. 171, ал. 5 АПК съдът е длъжен 
да съдейства на страните за отстраняване на 
формални грешки и неясноти в изявленията 
им и да им указва, че за някои обстоятелства 
от значение за делото не сочат доказателства.
Оплакването на касатора за допуснато 
нарушение на въпросните две разпоредби не 
може да бъде споделено. Видно от данните 
по делото с определение по хода на делото 
от 8.03.2023 г. (л. 530 – 531 от първоинстан­
ционното дело) тричленният състав е указал 
изрично на ответника, че носи доказателстве­
ната тежест за установяване на изпълнени­
ето на законовите изисквания при издаване 
на оспорения подзаконов нормативен акт, 
включително изпълнение на изискванията 
по чл. 26 – 28 ЗНА.
Така формулираното указание не може да 
се разглежда като формално или бланкетно, 
каквито доводи се развиват в касационната 
жалба. След като страната се представлява в 
производството от двама процесуални предста­
вители с юридическо образование, не е логично 
съдът да сочи какво точно доказателство не е 
представено с административната преписка. 
Такъв един подход би влязъл и в противоре­
чие с принципите за равенство на страните 
в процеса и безпристрастност на съда.
С оглед нормата на чл. 220 АПК новопред­
ставеното с касационната жалба писмено до­
казателство относно обнародване на проекта 
за приемане на наредбата не следва да бъде 
обсъждано.
Наведените в писмената защита на от­
ветното по касация доводи за противоречие 
на разпоредбите с норми от по-висш ранг не 
следва да бъдат обсъждани. Такова обсъжда­
не предполага същите да са били приети по 
предвидения за това нормативен ред, което 
изискване в случая не е изпълнено.
Предвид гореизложеното настоящият пет-
членен състав на ВАС, първа колегия, на­
мира изводите на първоинстанционния съд 
за допуснати нарушения на административ­
нопроизводствените правила при приемане 
на оспорените разпоредби от Наредбата за 
обосновани и законосъобразни. Решението е 
правилно и като такова следва да бъде оста­
вено в сила на основание чл. 221, ал. 2 АПК.
Водим от горното и на основание чл. 221, 
ал. 2 АПК, Върховният административен съд, 
петчленен състав на първа колегия,
Р Е Ш И :
Оставя в сила Решение № 5518 от 29.05.2023 г. 
на Върховния административен съд, чет­
върто отделение, постановено по адм. д. 
№ 11876/2022 г.
Решението е окончателно и не подлежи 
на обжалване.
Председател: 
Георги Чолаков
8957