Държавен вестник, бр. 4, 2011 г., стр. 16

СТР.  16	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  4
сами да активират или деактивират услугата 
„блокиране на идентификация на линията на 
викащия“ с достъпни средства за всяко отделно 
повикване или постоянно за линията, да отказ­
ват входящи повиквания, в случай че услугата 
„блокиране на идентификация на линията на 
викащия“ е активирана от страна на викащия 
краен потребител, и други.
Защитата на личните данни е основен приори­
тет на новите правила в Регулаторна рамка 2009. 
Имената, електронната поща и информацията 
за банкови сметки на потребителите и особено 
трафичните данни за всяко телефонно обаждане 
или интернет сесия трябва да бъдат съхранява­
ни по начин, който да предотвратява случайни 
или преднамерени пробиви в сигурността. 
Предприятията трябва да предприемат мерки 
за информиране на компетентните органи при 
установяване на пробив, свързан с обработката 
и съхранението на лични данни. Компетентният 
орган преценява дали потребителите да бъдат 
уведомени за тези пробиви. По този начин ще 
се увеличат стимулите за по-добра защита на 
личните данни от предприятията на електронни 
съобщителни мрежи и услуги. 
В Регулаторна рамка 2009 са засилени и 
правилата, засягащи неприкосновеността на 
личните данни и тяхната защита по отношение 
на използването на „бисквитки“ (cookies), други 
средства, като интернет потребителите ще бъдат 
по-добре информирани за „бисквитките“ и какво 
се случва с личните им данни. Всяко физическо 
или юридическо лице може да започне съдебно 
производство срещу такива нарушители, за да 
защити своите законни бизнес интереси, а в 
случаите на доставчици на интернет да защити 
и правата на потребителите си.
Регулаторна рамка 2009 предвижда забрана 
на практиката да се изпраща електронна поща 
за целите на директен маркетинг, маскираща 
или скриваща идентичността на подателя, от 
чието име се прави съобщението, или без ва­
лиден адрес, на който получателят да може да 
изпрати искане да се спрат такива съобщения. 
Отчитайки тези факти, в краткосрочен план 
предстои въвеждане на нови правила за защита 
на личните данни и правото на неприкоснове­
ност на личния живот в електронните съобще­
ния чрез изменение на нормативната уредба.
Същевременно трябва да се създадат условия 
за стимулиране внедряването на технологии, 
подобряващи защитата на личните данни и 
правото на неприкосновеност на личния живот 
в електронните съобщения (Privacy Enhancing 
Technologies – PETs), чрез прилагане на прин­
ципа „privacy by design“, подход, при който 
неприкосновеността и защитата на данните са 
заложени още при изработката на съответните 
технически устройства.
VI. Критична информационна инфраструк­
тура и мрежова и информационна сигурност
Електронната съобщителна инфраструктура 
се разглежда като критична инфраструктура, 
нарушаването или разрушаването на която би 
дало сериозни отражения върху здравето, без­
опасността, сигурността и/или икономическото 
благосъстояние на хората, както и върху ефек­
тивната работа на държавното управление. В 
последно време се подчертава важността и на 
други фактори, като предвиждането на мерки 
за повишаване на защитата и устойчивостта 
при предоставянето на критични услуги, под­
държането на доверието на потребителите към 
технологиите, мрежите и услугите, надеждното, 
безопастното и защитеното предоставяне на 
услуги за електронно управление. Ето защо 
обществото изисква солидни гаранции, че тази 
инфраструктура е устойчива на бедствия и атаки.
В документите на ЕС, разглеждащи защитата 
на критичната информационна инфраструктура, 
в по-голямата си част от препоръките и изис­
кванията се редуцират до защита на мрежовата 
и информационната сигурност, т.е. може да 
се каже, че за сектора на информационните 
технологии и съобщенията понятието „критич­
на информационна инфраструктура“ в голяма 
степен се покрива с понятието „мрежова и 
информационна сигурност“. Бъдещите дейст­
вия на държавите – членки на ЕС, във връзка 
с мрежовата и информационната сигурност, 
разглеждани в Резолюция на Съвета от 18 
декември 2009 г. относно Европейски подход 
на сътрудничество към мрежовата и информа­
ционната сигурност, следва да се насочат към:
• повишаване доверието на крайните потре­
бители в информационните и комуникационните 
технологии чрез дейности за повишаване на 
информираността;
• организиране на национални учения и/
или участие в редовни европейски учения в 
областта на мрежовата и информационната 
сигурност, включващи разширено планиране 
и привличане на частния сектор;
• създаване на центрове за реагиране при 
компютърни инциденти (CERTs) и засилване 
на сътрудничеството между националните цен­
трове на европейско ниво;
• изпълнение на програми за образование, 
обучение и изследвания за мрежовата и инфор­
мационната сигурност, осигуряващи наличието 
на технически умения и професионализъм в 
тази област.
Изброените по-горе действия следва да се 
изпълняват в рамките на утвърдения бюджет 
на МТИТС.
За предприятията, предоставящи електронни 
съобщителни мрежи и услуги, и в бъдеще ос­
тават задълженията, свързани с осигуряване на 
достъп до мрежата и/или предоставяните услуги 
на компетентните органи в случай на необхо­
димост, както и предоставяне на възможност за 
безвъзмездно ползване на електронни съобще­
ния чрез мрежата в случай на непосредствена 
опасност за националната сигурност. Във връзка 
с очакваното през 2011 – 2012 г. разширяване 
обхвата на Директива 2008/114/EC на Съвета