Държавен вестник, бр. 94, 2013 г., стр. 16

СТР.  16	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  94
улесняват разделянето на семействата, 
увеличават риска от социално изключване 
и се отразяват на достъпа до услуги и на 
тяхното качество. 
7.	 По отношение на риска от бедност и 
социално изключване има съществени 
различия между отделните етнически и 
възрастови групи от населението, състоящо 
се предимно от граждани от български 
етнически произход (84,8 %) и две основ-
ни малцинствени групи – турска (8,8 %) 
и ромска (4,9 %). По възрастови групи за 
2010 г. рискът от бедност е най-висок за 
децата – делът на децата от 0 до 17-годишна 
възраст в риск от бедност или социално 
изключване е 51,8 %, или 663 600 деца. Като 
особено уязвими групи по отношение на 
риска от бедност и социално изключване 
се открояват многодетните семейства, се-
мействата от ромски произход, семейства, 
живеещи в отдалечени селски райони и в 
предградията на големите градове, често 
при крайно незадоволителни жилищни 
условия. Ромското население живее в край-
но лоши жилищни условия в сравнение с 
останалите групи от населението. Сериозен 
проблем е липсата на инфраструктура, 
която води до допълнителни рискове 
за здравето и живота на семействата. В 
кварталите с преобладаващо ромско насе-
ление 47 % от жилищата нямат подходящи 
санитарни условия в сравнение със 7 % 
средно за страната6. 
8.	 Броят на децата, чиито родители нямат 
здравна осигуровка и следователно нямат 
достъп до здравни услуги, расте. 12 % от 
децата между 0 – 3 години нямат личен 
лекар, въпреки че правото за свободен 
достъп до здравно обслужване е гаран-
тирано от закона. Детската смъртност е 
относително ниска с коефициент 8,5 на 
1000 живо родени деца (2011 г.), но в някои 
райони на страната е много по-висока – с 
коефициент 21,1 на 1000. Коефициентът 
на детска смъртност в България е два 
пъти по-висок от средния за ЕС, като 
основните причини са ниското качество 
на медицинските грижи и по-лошите 
материални условия на живот и заниже-
ната здравна култура на населението. В 
селските райони положението е по-тежко 
поради затруднения достъп до здравната 
инфраструктура и влошената социално-
икономическа ситуация. Данните показват 
двойно по-високи коефициенти от тези в 
ЕС за перинаталната детска смъртност 
(11,7 ‰) и мъртвородени деца (7,8 ‰) с 
особено високи стойности за майки под 
19-годишна възраст. Смъртността на деца 
под петгодишна възраст (11,14 ‰) е също 
два пъти по-висока от средната за ЕС 
6 http://www.nsi.bg/census2011/index.php.
(5,01 ‰). Преждевременно родените деца 
съставляват 8,4 % от всички раждания, 
което е тясно свързано със затруднения 
достъп до перинатална грижа. Преждевре-
менно раждане се случва по-често сред 
населението в неравностойно положение и 
при младите майки (под 20 години и осо-
бено под 15 години). Процентът на децата 
с ниско тегло при раждане e 8,4 % през 
2011 г.7 Данните на Националния център 
за обществено здраве за 2012 г. сочат, че 
само 2,8 % от бебетата са били на изклю-
чително кърмене до шестия месец и много 
висок процент от малките деца развиват 
анемия (41,8 % от децата на възраст между 
6 и 12 месеца). Положението е по-тежко 
в ромските квартали, където достъпът до 
здравни услуги е затруднен, родителите и 
полагащите грижа често имат ниско ниво 
на образование и не притежават необходи-
мите родителски умения. В тези квартали 
храната е с много лошо качество и не 
отговаря на изискванията за съответната 
възраст на детето. Освен това, както беше 
споменато по-горе, хигиенните и санитар-
ните условия са далече под необходимия 
стандарт. Разпространението на ХИВ/
СПИН остава на ниски нива, въпреки 
че се забелязва ръст от 20 % годишно на 
новорегистрираните случаи. През 2011 г. 
са регистрирани 227 нови случаи на деца, 
заболели от туберкулоза. 
9.	 След последното преброяване през 2011 г. 
Националният статистически институт 
изнесе данни за около 81 000 души на 
възраст над 7 години, които никога не 
са посещавали училище, и 112 778 не-
грамотни. Специално внимание трябва 
да се отдели на цялостното качество на 
образованието, тъй като последното про-
учване на Програмата за международна 
оценка на учениците (PISA) показва, че 
40 % от деветокласниците са функцио-
нално неграмотни. Също така един на 
всеки пет души на възраст 20 – 29 години 
е функционално неграмотен. Въпреки че е 
приета антидискриминационна политика, 
правото на образование се отличава с 
определени етнически различия. Според 
данните от преброяването от 2011 г. 23,2 % 
от ромските деца не посещават училище, 
сравнено с 11,9 % деца от турското мал-
цинство и 5,6 % от българската етническа 
група. Момичетата от ромски произход 
са по-склонни да напускат рано училище 
от момчетата. Като цяло включването 
в предучилищно обучение на 5-годишна 
възраст достига 80 %, а записването в 
основно училище (от първи до четвърти 
клас) бележи спад, докато за по-горните 
класове (от пети до осми клас) участието е 
7 Здравето на нацията, 2012, МЗ.