Държавен вестник, бр. 62, 2002 г., стр. 33

Б Р О Й  62
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  33
Новите постановки в европейското законода-
телство са свързани с осигуряването на достъп до
Интернет. Прилагането им в България налага ус-
коряване на цифровизацията на далекосъобщител-
ната мрежа. Тъй като скоростта на предаване на
данни по аналоговата телефонна мрежа е съизме-
рима с пропускателната способност на устройст-
вата (dial-up модемите) на компютрите, поддър-
жащи връзка с Интернет, качеството на връзката
не е на желаното равнище. За момента достъпът
до Интернет не влиза в обхвата на всеобщо пред-
лаганата услуга.
Друг проблем, който изисква решение, е защи-
тата на правата на потребителите и техните лични
данни, което следва да се уреди законово.
Важна стъпка за осигуряване на всеобщо пред-
лаганата услуга е разработването на правила и
критерии за оценка на понятието “достъпност на
цените”. Въпреки че съществуващата в момента
Методика за определяне на цените на обикновена-
та телефонна услуга (съгласно измененията на ЗД—
фиксираната гласова услуга) обвързва тези цени с
брутния вътрешен продукт, тя би трябвало да бъде
заменена с методики, съобразени с изискванията
за регулиране на цените на определени услуги в
условията на либерализиран пазар.
В момента съществуват специални социални
пакети за потребители с ниски доходи, социални
домове и болници, които са определени в действа-
щите тарифи на “БТК”—ЕАД, но принципите на
образуване на подобни тарифи следва да се регла-
ментират законово.
Следва да се уредят законово правата на регу-
латора да налага на далекосъобщителните опе-
ратори да предоставят тарифни пакети, които се
отличават от предоставяните при нормални тър-
говски условия. Също така е необходимо да се
уточнят правомощията на регулатора по отно-
шение на контрола на определянето на цените
на дребно (доколкото са разходоориентирани) на
далекосъобщителни оператори със значително
пазарно присъствие.
Друг основен момент е осигуряване финансира-
нето на всеобщо предлаганата услуга. Имайки пред-
вид условията за компенсирането є, залегнали в
Директива 97/33/ЕС—само далекосъобщителни
оператори, предоставящи гласова телефонна услу-
га, те могат да бъдат задължени да подпомагат
предоставянето на всеобщо предлаганата услуга.
Възможните начини за компенсиране са чрез
специализиран фонд или от държавни средства.
След обстойно проучване на вариантите ще се
прецени кой от тях е най-подходящ за прилагане в
нашите условия.
От друга страна, разходите на далекосъобщи-
телните оператори могат да се компенсират само
в случай че операторът докаже, че има такива раз-
ходи, като компенсирането е само в частта на до-
казани загуби. За целта от всеки далекосъобщите-
лен оператор се изисква да изчислява нетните раз-
ходи по предоставяне на всеобщо предлаганата
услуга по методика, чиито принципи са определе-
ни от регулаторното тяло. Получените резултати
подлежат на одит от регулатора.
Съществува възможност за определяне на по-
вече от един далекосъобщителен оператор, което
да осигурява всеобщо предлаганата услуга. За цел-
та обаче предстои да се определят критериите, по
които може да се направи изборът на оператора. В
случай че при обявяването на конкурс или търг,
както се предвижда в европейското законодател-
ство, не се яви кандидат, желаещ да предоставя
всеобщо предлаганата услуга, това задължение се
налага на далекосъобщителния оператор със зна-
чително пазарно присъствие.
За да могат потребителите да наблюдават и
контролират своите разходи и да предотвратяват
принудителното прекъсване на услугата, предвиж-
да се да бъдат осигурени редица услуги от следния
вид: детайлизирано таксуване; избирателна заб-
рана за изходящи повиквания; услуги без заплаща-
не; системи за предплащане; разсрочено плащане
на таксата за включване и неплатени сметки. Част
от тези специфични възможности се предлагат и в
момента, но останалите зависят изцяло от степен-
та на цифровизация на мрежата, поради което за-
сега не могат да се налагат като задължения.
Достъпът до публикувана информация относно
всеобщо предлаганата услуга е много съществен.
Общите условия на договора на “БТК”—ЕАД, с пот-
ребителите съдържат част от информацията, посо-
чена в европейските директиви, но те би трябвало да
бъдат преработени с оглед осигуряване на макси-
мална прозрачност във взаимоотношенията между
далекосъобщителния оператор и потребителите.
Следва да се реши и въпросът с въвеждането на
единния европейски номер за спешни повиквания.
Чисто технически проблем за осигуряването на
достъп до номер 112 няма. Проблемът произтича
от необходимостта за нормативно уреждане на
институционалните, техническите и финансовите
въпроси, свързани с въвеждането на номера.
В краткосрочен план предстои да се извърши:
•
установяване на начин за определяне обхвата
на всеобщо предлаганата услуга;
•
изготвяне на общи телефонни указатели за або-
натите на всички мрежи;
•
осигуряване на безплатен достъп до услугите
за спешна помощ чрез жетонни обществени те-
лефонни апарати;
•
законово регламентиране на защитата на лич-
ните данни в съобщенията.
В средносрочен план предстои да се извърши:
•
разработване на правила и критерии за оценка
на понятието “достъпност на цените”;
•
изготвяне на цялостна концепция за осигуря-
ване на всеобщо предлаганата услуга на инва-
лиди и хора със специфични нужди;
•
определяне на принципите за изчисляване на
нетните разходи на далекосъобщителните опе-
ратори, имащи задължение да предоставят все-
общо предлаганата услуга;
•
определяне на начините за финансиране;
•
разработване на критериите за избор на дале-
косъобщителен оператор, осигуряващ всеобщо
предлаганата услуга;
•
въвеждане на единен европейски номер 112 чрез
изграждане на национална система за спешни
повиквания.