Държавен вестник, бр. 31, 2011 г., стр. 7

БРОЙ  31	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  7  
неколкократно е бил сезиран с искане за обя­
вяване противоконституционност на разпоредби 
от ежегодните закони за държавния бюджет, 
поддържа, че те имат характер на специфичен 
закон, закон във формален смисъл на думата, с 
други думи за квалификацията му е достатъчен 
фактът, че се приема от Народното събрание 
(Решение № 2 от 2009 г. по к.д. № 1 от 2009 г.). 
У нас законодателството отчита тази специфика 
и предвижда, че законопроектът за държавния 
бюджет се разглежда по реда, установен в 
Правилника за организацията и дейността на 
Народното събрание (чл. 21, ал. 1 от Закона 
за устройството на държавния бюджет) – раз­
поредба на закона, която може да се обясни в 
контекста на правилото, че „законът е равен 
на закона“. В дебатите по приемането на § 83 
от преходните и заключителните разпоредби 
на Закона за държавния бюджет на Република 
България за 2011 г. някои народни представи­
тели, които следват логиката на постановката 
за спецификата на ежегодните закони за дър­
жавния бюджет, изразяват виждането, че не е 
оправдано с него да се изменят или допълват 
други закони, в конкретния случай Законът за 
филмовата индустрия. Същата идея се съдържа 
и в искането на народните представители до 
Конституционния съд.
Особеното в настоящия случай е, че се 
атакува не текст от същинска част на Закона 
за държавния бюджет на Република България 
за 2011 г., която се занимава с приходите и 
разходите на държавата, а параграф от пре­
ходните и заключителните разпоредби, с който 
се променя Законът за филмовата индустрия. 
Трайна практика на Народното събрание е с 
преходните и заключителните разпоредби на 
ежегодните закони за държавния бюджет да 
се изменят или допълват други закони, които 
имат пряка връзка с бюджета. Конституцията 
не определя какво да бъде съдържанието на 
бюджетните закони и следователно няма пречка 
в тях да се съдържат наред с разпоредбите, ко­
ито утвърждават приходи и разходи, и правила, 
които урегулират различни въпроси от областта 
на финансовото право, които са свързани с 
бюджета. Наистина тези закони имат огра­
ничено действие във времето, но главно чрез 
своите преходни и заключителни разпоредби 
те се вписват в останалото финансово законо­
дателство, доколкото тяхното действие зависи 
от ежегодните бюджетни закони. Още повече 
преходните и заключителните разпоредби на 
даден закон са негова обособена част и пона­
чало могат да имат неограничено във времето 
действие. По този начин чрез своите преходни 
и заключителни разпоредби ежегодните закони 
за държавния бюджет придобиват и присъщите 
на всеки закон признаци. 
2. Конституционният съд не споделя застъ­
пеното в искането твърдение, че промените 
и допълненията в даден закон винаги имат 
характер на отделен закон за изменение и 
допълнение на съответен закон. Често проме­
ните в даден закон се извършват в рамките на 
преходните и заключителните разпоредби на 
новоприет закон. Когато се приема нов закон, 
който замества действащ закон, в неговите 
заключителни разпоредби би трябвало да се 
включват и правилата за отменяне, изменяне и 
допълване на други закони (чл. 35, ал. 2 от Указ 
№ 883 за прилагане на Закона за нормативните 
актове). Само в случаите, когато не се приема 
нов закон, а целта е да се изменя и допълва 
закон, който продължава да действа, тогава ще е 
необходимо изменението и допълнението му да 
се извършат чрез закон за неговото изменение 
и допълнение, внесен от народни представители 
или от Министерския съвет.
Следователно промяната в даден закон не­
винаги е резултат от приемането на закон за 
неговото изменение и допълнение. С приема­
нето на нов закон, който да замести действащ 
закон, могат да се изменят и допълват други 
закони. Подобно решение е оправдано предвид 
обстоятелството, че новият закон, като дава 
правна уредба на съответната материя по нов 
начин, същевременно става част от една уста­
новена система на законодателство. Включва­
нето му в нея би било тромаво и бавно, ако 
се очаква синхронизацията в уредбата да се 
постигне единствено по пътя на приемането 
на отделни закони за изменение и допълнение 
на съответен закон. В настоящия случай няма 
съмнение, че се приема нов закон – Закон за 
държавния бюджет на Република България за 
2011 г., и няма пречка в неговите заключител­
ни разпоредби да се включат промени в други 
действащи нормативни актове. Още повече 
между ежегодния закон за държавния бюджет 
и другите финансови закони съществува особен 
тип връзка – чрез него се осигурява тяхното 
действие. Тъкмо тази особена връзка обосно­
вава и възможността посредством преходните 
и заключителните разпоредби на ежегодните 
закони за държавния бюджет да се осигури 
необходимият синхрон между тях и останалото 
финансово законодателство. 
Член 17 от Закона за филмовата индустрия 
урежда конкретен аспект от разходната част на 
ежегодния държавен бюджет и има действие 
единствено в рамките на бюджетната процеду­
ра. От гледна точка на отрасловия си характер 
той е част от материята на бюджетното право. 
Неговото действие се проявява именно с оглед 
изготвянето и приемането на ежегодния закон за 
държавния бюджет. Следователно няма пречка 
в рамките на дебатите по изготвянето и прие­
мането на законопроекта за държавния бюджет 
на Република България за съответната година 
както Министерският съвет, така и народните 
представители да правят предложение за из­
менение на тази разпоредба, включително да 
се внасят промени в текстове на закони, които