Държавен вестник, бр. 14, 2023 г., стр. 22

СТР.  22	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  14
Национално представителните изследвания 
за младежта 2018 и 2019 г. очертават като цяло 
наличие на дискриминационни нагласи сред 
младите хора – почти половината от младите 
хора смятат, че би било проблем деца със 
специфични нужди (психически и физически) 
да учат в едно училище с други деца. Оста-
налите младежи посочват, че това за тях не 
би представлявало проблем. Положителните 
нагласи към различните по етнос са много 
по-силно изразени в малките населени места 
и в селата, отколкото в големите градове. 
По-високите нива на приемане на различните 
етноси в малките населени места се обяснява 
с близкото съжителство между българска, 
ромска или турска общност и т.н. При мла-
дите хора, които живеят в столицата, нивата 
на неприемане на хора от други общности са 
по-високи, като причината за това е липсата 
на информация и близост с тези общности.
Запазват се негативни тенденции, свър-
зани с употребата на алкохол и цигари. По 
данни от националното представително про-
учване за младежта всеки четвърти младеж 
между 15 – 24 г. употребява твърд алкохол. 
Половината от младите хора в групата на 
25 – 29-годишните употребяват алкохол. Всеки 
трети във възрастовата група 15 – 19 г. пуши 
цигари, а във възрастовата група 25 – 29 г. 
процентът е най-висок. Разпространението на 
тютюнопушенето сред 15-годишните момчета 
е второто най-високо в ЕС.32
Един от трима от младите българи се 
занимава активно със спорт, като мъжете 
спортуват повече от жените. 65 % смятат, че в 
България има добри условия за спорт, а 29 % 
не споделят това мнение.33 Младите хора от 
София и областните градове спортуват най-
често във фитнес залите, а тези от малките 
населени места и селата – навън или вкъщи. 
С нарастване на възрастта делът на неспор-
туващите се увеличава значително.34
Положителните тенденции по отношение 
на практикуването на спорт са изведени и в 
доклада на Евробарометър за спорта и физи-
ческата активност от 2018 г.35
Търсенето на професионална помощ при 
наличие на психологичен проблем все още 
не е практика сред младите хора, при така-
ва ситуация младите хора по-често търсят 
подкрепа и съвети първо от семейството и 
приятелите си. Съобщенията за случаи на 
инфектирани с ХИВ млади хора остават под 
средната стойност за ЕС.
32 Данни от Европейския център за мониторинг на 
наркотиците и наркоманиите (European Monitoring 
Centre for Drugs and Drug Addiction), Европейски 
доклад за наркотиците/Тенденции и развития/2018 г.
33 Национално представително проучване на агенция 
„ТРЕНД“, извършено по поръчка на ММС през 2021 г.
34 Годишен доклад за младежта за 2019 г.
35 Eurobarometer on Sport and Physical Activity, 2018
Информираността по здравни теми като 
цяло, включително здравословен начин на 
живот и хранене, остава на непрофесионал-
но ниво – преобладаващата част от младите 
хора търсят информация по интересуващите 
ги здравни въпроси сами и предимно в ин-
тернет. Частична информация за здравето и 
здравословния начин на живот получават в 
часовете по биология и здравно образование 
в училище, както и ако участват в проекти 
или извънкласни инициативи със здравна 
тематика.
Изследванията също така показват не-
достатъчна информираност и ниско ниво на 
конкретни поведенчески практики за опазване 
на природата и околната среда. Въпреки де-
кларирания респект към важността на еко-
логичните проблеми само 6 % са направили 
големи промени в навиците си в последните 
5 години, които да помогнат за опазването 
на околната среда. Опазването на околната 
среда и природата също така е една от най-
предпочитаните области за участие в добро-
волчески дейности.
ВИЗИЯ ЗА РАЗВИТИЕТО НА ПОЛИТИКА-
ТА ЗА МЛАДЕЖТА 2021 – 2030 Г.
Способни, ангажирани и овластени млади 
хора, готови да развиват своя пълен потенциал 
и съзнателно да допринасят за развитието на 
Република България в контекста на европей-
ското семейство и глобалния свят
Водещи принципи при изпълнение на 
стратегията
Младежката политика има хоризонтален 
характер и предполага целенасочена и активна 
координация с останалите секторни полити-
ки – за образование, заетост, култура, спорт, 
здравеопазване, социални услуги, регионално 
развитие, транспорт и т.н., които имат отно-
шение към живота на младите хора в Бъл-
гария на национално, регионално и местно 
ниво, както и последователно и устойчиво 
партньорство със социалните партньори и 
неправителствените организации, които ра-
ботят в младежкия сектор.
Основните принципи, заложени при изпъл-
нението на настоящата НСМ 2021 – 2030 г., 
се основават на разбирането, че политиката 
за младежта трябва да бъде:
Политика, основаваща се на потребностите 
на младите хора. Това предполага системно 
събиране и анализиране на статистически 
данни, данни от социологически проучва-
ния и анализи на нагласите и потребностите 
на младите хора в България; използване на 
национални, европейски, международни и 
секторни изследвания за идентифициране на 
реалните проблеми с цел разработване на 
адекватни мерки и интервенции във всяка 
секторна политика, съчетани с целенасочен 
диалог с младите хора.