Държавен вестник, бр. 73, 2016 г., стр. 53

БРОЙ  73	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  53  
В последните години все по-голямо внимание се обръща на възможностите за децентрализирана 
предварителна извънлабораторна диагностика, включително и на терена, в съмнителната ферма. Изклю-
чително подходящи за целта са преносимите хроматографски тестове (LFD) като елемент от системата 
за ранна диагностика и оповестяване на заболяването, която обаче задължително трябва да бъде лабо-
раторно потвърдена! Те могат да бъдат използвани за ранно разкриване на вторични огнища на заболя-
ването. Преносимите хроматографски тестове са използвани при лабораторни условия за установяване 
на шапен вирус във везикулозен материал от едри преживни животни (говеда, област Бургас) и клетъчно 
културална супернатанта, получена при култивиране на шапен вирус, серотип О-1 Лозана на постоянната 
клетъчна линия BHK 21.
Описаната диагностична схема е използвана при изследването на проба от диво прасе, отстреляно 
в района на с. Кости, община Царево, област Бургас. В периода 4.02.–14.02.2011 г. са изследвани общо 
18 броя проби от едри преживни животни (говеда) от селата Кости и Резово, област Бургас, при комби-
нирано приложение на LFD, ag ELISA и r RT-PCR, като е установена 100 % корелация между Ag ELISA 
(IAH, Pirbright) метода и преносимите хроматографски тестове (SVANODIP, SVANOVA) и r RT-PCR 
(5’UTR и 3D) (таблица 4, фигура 5).
Таблица 4. Степен на корелация между Ag ELISA (IAH, Pirbright), RT-PCR (3D) и преносимите хро-
матографски тестове (SVANODIP, SVANOVA)
Степен на
корелация
Брой проби/
вид проба
Произход
LFD
Ag ELISA
(OD > 0,1 OD 
background)
RT-PCR – 3D
(Ct 18.0–34.0)
100 %
10
везикулозен епител
говеда,
с. Кости
пол.
пол.
пол.
8
везикулозен епител
говеда,
с. Резово
пол.
пол.
пол.
Общо:
18
-
пол.
пол.
пол.
 
1. LFD (SVANODIP, SVANOVA)
2. Ag ELISA (IAH, Pirbright)
3. RT-PCR (3D)
Фиг. 5. Лабораторни методи за диагностика на шап.
Като недостатък на преносимите хроматограф-
ски тестове може да се посочи субективното от-
читане на резултата (и двата теста по-долу са по-
ложителни, въпреки че единият от тях е с доста 
по-слаба реакция):
Фиг. 6. Бързи (LFD) хроматографски
тестове за диагностика на шап.
Голямото предимство на тези тестове се 
дължи на факта, че при тях липсват кръстоса-
ни реакции с вируса на везикулозната болест по 
свинете (SVD), както и бързината на анализа 
(20 мин.), което определя приложението им като 
алтернативни, насочващи тестове в допълнение 
към класическата схема за диагностика на шапа, 
включваща Ag ELISA и r RT-PCR. Окончателна-
та диагностика на заболяването е свързана с изо-
лация на етиологичния агент върху чувствителни 
клетъчни линии (IBRS-2, BHK, ZZ-r 127) и опре-
деляне на серотиповата принадлежност на изоли-
рания щам при комбинирано приложение на VI и 
Ag ELISA. Това най-често се прави в Референтна-
та лаборатория на ЕС в Пърбрайт, Англия.
На базата на досегашния опит на НРЛ за 
шап и везикулозни болести към НДНИВМИ и 
съвременните тенденции в диагностиката на 
шапа може да се обособи примерна схема за ла-
боратрна диагностика на шапа при запазване на 
приоритетната роля на изследването в лабора-
торни условия и използването на комбинацията 
Ag ELISA + r RT-PCR + LFD + VI. (фигура 7).