Държавен вестник, бр. 34, 2005 г., стр. 43

Б Р О Й  34
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  43
мално денонощното потребление, технически-
те загуби по водопроводите и разходите за соб-
ствени нужди на пречиствателните станции.
(2) Водопроводите и техните съоръжения от
регулиращото водонапорно съоръжение до пър-
вото разклонение на водопроводната мрежа се
оразмеряват за водно количество, равно на су-
мата от максимално часовото потребление,
водното количество за пожарно-аварийни нуж-
ди и техническите загуби по водопровода.
Чл. 21. Начинът за определяне на оразмери-
телното водно количество за определен учас-
тък от водопроводната мрежа, на транзитното
водно количество, на пътния разход, на специ-
фичното водно количество и на редуцираната
дължина е съгласно приложение № 1.
Чл. 22. (1) Минималният свободен напор над
повърхността на терена за критичната точка
във водопроводната мрежа е:
1. при едноетажно застрояване—не по-ма-
лък от 0,1 МРа;
2. при по-голяма етажност за всеки етаж се
добавят по 0,04 МРа.
(2) В случаите, когато напорът за отделни
сгради е недостатъчен, към сградните инста-
лации се проектират съоръжения за повиша-
ването му.
Чл. 23. Свободният напор във водопровод-
ната мрежа на производствените сгради се оп-
ределя в съответствие със заданието за изра-
ботване на инвестиционния проект, включител-
но технологичните и техническите изисквания,
както и с изискванията за пожарна безопасност
при производството.
Чл. 24. Максималният допустим хидроста-
тичен напор във водопроводната мрежа на на-
селените места е 0,6 МРа.
Чл. 25. Свободният напор за пожарни и ава-
рийни нужди се определя в съответствие с изиск-
ванията на нормите за пожарна безопасност.
Г л а в а  в т о р а
ИЗИСКВАНИЯ ПРИ ПРОЕКТИРАНЕ НА
ВОДОВЗЕМНИ СЪОРЪЖЕНИЯ
Раздел I
Общи положения
Чл. 26. (1) На всяко водовземно съоръжение
се предвижда средство за измерване на дебита
и нивото, както и за контрол на качествата на
водата.
(2) При проучване на извори или на повърх-
ностни води за питейно-битово водоснабдява-
не се извършват анализи на водата по сезони в
продължение на една година, а при подземни
води—при водочерпене на две понижения в
продължение на шест денонощия.
Раздел II
Водовземане от подземни води
Чл. 27. (1) Местоположението на водовзем-
ните кладенци се определя въз основа на резул-
татите от хидрогеоложките проучвания така,
че водохващането да не се влияе от съществува-
щи водовземни съоръжения и да има възмож-
ност за бъдещо разширение.
(2) Изборът на водоносния пласт се опреде-
ля въз основа на технико-икономически анали-
зи на няколко вариантни решения, като се от-
читат водообилността и хидростатичното на-
лягане на пласта и видът на почвата.
(3) Водовземните кладенци, които попадат
в заливните територии на реките и язовирите,
се защитават от наводнения чрез диги.
Чл. 28. (1) Подземните води се каптират с
вертикални или хоризонтални водовземни съо-
ръжения.
(2) При водовземане от подземни води с
опасност от изтощаване и замърсяване на водо-
носа се проектира мрежа от кладенци за про-
веждане на режимни наблюдения.
(3) Всички тръбни кладенци с дълбочина,
по-голяма от 30 m, се проектират така, че да
работят при специални условия при спазване
на изискванията на глава осма. Шахтовите кла-
денци и тръбните кладенци с дълбочина до 30 m
се проектират за работа при специални усло-
вия, ако това се изисква със заданието за изра-
ботване на инвестиционния проект или от ор-
ганите на ДА “ГЗ”.
Чл. 29. (1) Тръбни кладенци се проекти-
рат, когато водоносният пласт е с дебелина
над 8 m и е на голяма дълбочина от повърх-
ността на терена.
(2) Начинът на сондиране на тръбни кла-
денци се определя в зависимост от хидрогео-
ложките условия, дълбочината и диаметъра на
кладенеца.
(3) Изборът на филтрите се определя така,
че техническите и експлоатационните им ка-
чества (в т.ч. филтърност, размери на отвори-
те, механична издръжливост на корозия и отла-
гане, дълбочина на полагане и условия за под-
държане) да съответстват на характеристиките
на водоносния пласт и на физико-химичните
свойства на подземните води.
(4) Дълбочината на утаителната част на
тръбния кладенец е най-малко 2 m.
(5) Броят на резервните тръбни кладенци се
определя съгласно табл. 1.
(6) За кладенци с дълбочина, по-голяма
от 50 m, не се предвиждат резервни тръбни
кладенци.
Таблица 1
Брой на
Брой на резервните тръбни кладенци
работните
в зависимост от категорията
тръбни
на водоснабдителната система
кладенци
първа
втора
трета
От 1 до 4
1
1
1
От 5 до 12
2
1
—
Над 12
20 %
10 %
—
Чл. 30. (1) Шахтови кладенци се проектират
при водовземане от подземни води при дебели-
на на водоносния пласт от 5 до 8 m.