Държавен вестник, бр. 102, 2005 г., стр. 67

Б Р О Й  102
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  67
1. съвършен тип—с дренажна траншея до во-
доупора;
2. несъвършен тип—с дренажна траншея,
висяща над водоупорния пласт.
(2) При път в изкоп се изпълняват два над-
лъжни дренажа под пътните окопи или под
банкетите. При смесен напречен профил се
изпълнява един надлъжен дренаж откъм стра-
ната на ската.
(3) Горното ниво на дренажните тръби в
траншейните дренажи се проектира така, че
да е под дълбочината на замръзване на почва-
та, което се приема 1,0 m за първи климати-
чен район и 0,70 m за втори климатичен район
на страната (УПАП, раздел III, част 3, ГУП,
1993 г.).
(4) Допускат се пластове с дренажни и капи-
ляропрекъсващи функции в основата на път-
ния насип, ако височината на насипа е над 4 m
(фиг. 109 и 111).
(5) Не се допуска проектиране на дренажни
пластове в зона А на земното тяло непосредст-
вено под пътната настилка, освен в изкоп за
пътища II и III клас и местни пътища, ако не е
предвидена друга дренажна система (фиг. 98).
(6) При изграждане на насипи от размекващи
се при контакт с вода скални материали съглас-
но чл. 145, ал. 2 се предвижда периферен пласт
от свързани уплътнени почви (фиг. 80 и 110).
Чл. 203. (1) За тръбни дренажи се използват
плътни или перфорирани керамични, бетонни,
азбестоциментни, пластмасови и други видове
тръби с минимални размери на диаметрите,
както следва: 20 cm—за автомагистрали, 15 cm—
за пътища I и II клас, 10 cm—за пътища III клас
и местни пътища.
(2) Допустимата скорост на водата в дренаж-
ната тръба е от 0,2 до 1,0 m/s. Надлъжният нак-
лон на дренажните тръби е от 0,5 до 5,0 %.
(3) Широчината на дъното на дренажния
наклон е от 0,50 до 1,0 m в зависимост от дълбо-
чината му.
(4) Дренажната траншея се запълва с фил-
триращи материали с коефициент на водопро-
пускливост, по-голям от 5 m/24 h, които се под-
реждат на пластове по принципа на обратния
филтър—намаляване големината на диаметъ-
ра на зърното отдолу нагоре и отвътре навън.
Чл. 204. (1) В местата на промяна на направ-
лението на дренажа в ситуация и в надлъжен
профил се проектират събирателни (контрол-
ни) шахти (фиг. 112) на разстояние не по-голя-
мо от 50—60 m за глинести почви и 70—80 m за
песъчливи почви за автомагистрали и пътища
I клас и 250 m за останалите пътища.
(2) При прилагането на гъвкави гофрирани
дренажни тръби е допустимо изменението на
направлението и между събирателните шахти.
Чл. 205. Дренажите се заустват в събирател-
ните шахти на отводнителната система или на
откосите на насипа или терена (фиг. 113 и 105б).
Фиг. 112. Събирателна шахта в отводнителна система
Фиг. 113. Заустване на дренаж:
1—дренажна тръба; 2—бетонен накрайник; 3—стома-
нобетонни елементи (бетон, зидария); 4—предпазна
ламарина
Чл. 206. Хидравличното оразмеряване на
траншейните тръбни дренажи се извършва за
най-високото ниво на почвените води, опреде-
лено от хидрогеоложките проучвания, изисква-
ното ниво на понижаване на почвените води и
дълбочината на залягане на водоупорния пласт.
Чл. 207. (1) Разновидност на траншейните
дренажи са дренажите зад подпорните стени
(фиг. 106). Те се изграждат в откосите на зем-
ния масив зад подпорната стена с оглед нама-
ляване на хидростатичния и хидродинамичния
натиск върху стената.
(2) Проектната плътност на дрениращия ма-
териал се дефинира по технологичната процеду-
ра, според която той се полага и уплътнява на
пластове с дебелина до 30 cm, уплътнени “до от-
каз” с леки вибрационни уплътнителни машини.
(3) Отвеждането на водата се осигурява с
надлъжен наклон на тръбите 1—3 % и чрез
напречно вграждане на барбакани в подпорни-
те стени. Барбаканите се разполагат на разсто-
яние 1,2—1,5 m във вертикално направление и
на 2—4 m в хоризонтално направление.
Чл. 208. В откосите на изкопите се прилагат
дренажни завеси (екраниращи дренажи) съглас-
но фиг. 114, пресичащи плитко или дълбоко раз-
положен водоносен пласт, врязани откосни дре-
нажи при значителна дебелина на водоносния
пласт (фиг. 107), насипани откосни дренажи за
осушаване повърхността на откосите или на скло-
новете от повърхностна или капилярна вода (фиг.
115), каптажи—при излаз на почвени води в ос-
новата на насип (фиг. 116), хоризонтални дрена-
жи—за непосредствено осушаване на откосите на
изкопите или на свлачищните склонове (фиг. 108).