Държавен вестник, бр. 69, 2010 г., стр. 45

БРОЙ  69	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  45  
1
2
3
4
5
Цезарово сечение
анаероби
стафилококи, 
стрептококи, 
Грам (-) чревни 
бактерии
Cefazolin 1 – 2 g (IV) 
еднократна доза, при­
ложен веднага след 
клампиране на пъп­
ната връв!
Metronidazole 0,5 g 
(IV) еднократна доза, 
приложен веднага 
след клампиране на 
пъпната връв!
Периоперативна профилактика 
е показана при рискови паци­
енти – преждевременна руптура 
на околопл. обвивки, започнало 
раждане и други спешни случаи
Урологични процеду­
ри – 
ТУР, цистоскопия
Грам (-) чревни 
бактерии,
стафилококи,
ентерококи
При наличие на анти­
биограма – антибио­
тик съобразно чувст­
вителността!
При липса на данни 
за антибиот. чувстви­
телност:
Ciprofloxacin 400 mg 
(IV) еднократна доза
или 500 mg (PO)
Cefuroxime 1,5 g (IV) 
еднократна доза
Gentamycin 1,5 mg/kg 
(IV) еднократна доза
P i p e r a c i l l i n /
tazobactam 4.5 g (IV) 
еднократна доза
Периоперативна профилактика 
при ТУР е показана само при 
позитивни преоперативни уро­
култури! Представлява ранна 
терапия, а не истинска профи­
лактика.
След операцията се продължава 
с постоперативна терапия
съобразно антибиограмата!
2.4. Групиране на използваните в лечебното 
заведение антибиотици:
За правилната употреба на антимикробните 
средства в лечебното заведение е необходимо 
те да се разделят на три групи, както следва:
2.4.1. Нерестриктирани (ефективни, сигурни 
и евтини, напр. бензил-пеницилин);
2.4.2. Рестриктирани или резервни (за употре­
ба само в специални ситуации с експертиза, за 
определени инфекции, при определен фенотип 
на резистентност и т.н.);
2.4.3. Изключени (препарати без допълни­
телни преимущества в сравнение с други по-
евтини алтернативи).
2.5. Мониториране на антибиотичната упо­
треба.
2.5.1. Употребата на антибиотици в болнич­
ните заведения подлежи на мониторинг, който 
се извършва от клиничния микробиолог, въз 
основа на предоставените от болничната аптека 
данни за антибиотичната консумация. 
2.5.2. Специфичните елементи, които се 
мониторират, включват:
– количествени данни за употребата на раз­
лични антибиотици, използвани в  определен 
период от време, и тенденциите в антибиотич­
ната употреба;
– анализ на антибиотичната употреба в някои 
специфични отделения, каквито са интензив­
ните, хематологичните, онкологичните и др. 
2.5.3. Антибиотичната консумация се из­
числява в т.нар. „дефинирани дневни дози“ 
(defined daily dose/DDD) на 100 леглодни за 
отделните видове антибиотици посредством 
антибиотичния калкулатор на Доминик Моне*.
Броят на консумираните DDD се определя по 
следната формула:
* Monnet DL. ABC Calc – Antibiotic consumption 
calculator [Microsoft® Excel application]. Version 
3.1. Copenhagen (Denmark): Statens Serum Institut, 
2006. (www.whocc.no/atcddd/)
Брой DDD =
Брой опаковки х брой таблети в 
опаковка х количество (в грамове) в 
една таблета
----------------------------------------------------------------------------------
DDD за съответния антибиотик в 
грамове
2.5.4. Допълнително освен мониторирането 
се извършват периодични оценки по спазване 
на антибиотичната политика, вкл. препоръките 
на справочника за емпирична антибиотична 
терапия. Целта е да се установят промени в 
антибиотичната употреба, тенденции в резис­
тентността на микроорганизмите и незадо­
волителни резултати от лечението. Оценката 
се планира и извършва със задължителното 
участие на болничния фармацевт, микробиолог 
и клиницисти. 
3. Антибиотична резистентност
3.1. Антибиотичната резистентност възниква 
като неблагоприятна, но естествена биологична 
последица от приложението на антимикробни 
средства. Тя е биологичен феномен, при който 
бактериите продължават съществуването си в 
присъствието на антибиотик, дори в доза, по-
голяма от терапевтичната.
3.2. Водеща причина за бързото развитие и 
широкото разпространение на резистентността 
е нерационалното прилагане на антибиотиците 
(не по показания, неправилен избор на антими­
кробно средство или приложено в неадекватен 
терапевтичен режим), което оказва допълните­
лен селективен антибиотичен натиск. 
3.3. Антимикробната резистентност компро­
метира терапията, удължава болничния престой 
на пациентите, води до трайно инвалидизиране, 
повишава разходите за лечение. Съществува 
връзка между нарастващата употреба на анти­
микробни средства и нарастването на честотата 
на резистентността. 
3.4. При възникване на епидемичен взрив от 
инфекции, причинени от резистентни микроор­
ганизми, задължително се прилага комплексът 
от мерки за управление на взрива, както и