Държавен вестник, бр. 85, 2020 г., стр. 10

СТР.  10	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  85
съдържащи се в нормативните актове, да са 
общи и да се прилагат към индивидуално не-
определен кръг субекти. Лишаването на ЦИК 
от преценка относно избора на изпълнител на 
услугите по т. 33 и 34, съчетано с новите отго-
ворности на изборния регулатор по отношение 
техническите устройства за машинно гласуване, 
прекомерно засилва ролята на един-единствен 
субект, от чиято дейност ще зависи законосъ-
образността на изборния процес. Считам, че 
конкурсното начало в процедурата не е просто 
формална пречка, а гаранция за постигане в 
максимална степен на обществения интерес в 
изборния процес. Системното съсредоточаване 
на определени дейности в рамките на опре-
делено дружество, пък било то и с държавно 
участие, по никакъв начин не допринася за 
изпълнение на конституционните ангажименти 
на държавата да гарантира еднакви правни ус-
ловия за стопанска дейност и да предотвратява 
злоупотребата с монополизма и нелоялната 
конкуренция (чл. 19, ал. 2 от Конституцията).
4. С § 21 от ЗИД ИК се прави промяна 
в Закона за пряко участие на гражданите в 
държавната власт и местното самоуправление. 
Споделям обществената необходимост от раз-
ширяване на различните форми на участие на 
гражданите в държавната власт и не отричам 
правото на преценка на Парламента кои от 
тези форми да толерира и кои не. Убеден съм 
обаче, че подобни промени трябва да съответ-
стват на действащата конституционна рамка 
и включените в нея органи, на определения 
начин за формирането им, на поверените им 
правомощия, взаимоотношенията и баланса 
между тях (Решение № 3 на КС от 2004 г.).  
В този смисъл в Кодекса за добрите практики 
на референдумите от 2007 г. Венецианската 
комисия подчертава, че формите на пряка де-
мокрация следва да бъдат съобразени с устано-
вените конституционни форми на държавните 
институции. Отмяната на законовата забрана 
чрез национален референдум да бъдат реша-
вани въпроси от компетентността на Велико 
народно събрание (ВНС) неоправдано смесва 
две конституционно установени форми на учас-
тие на гражданите в държавната власт. Сама 
за себе си такава промяна очевидно не съз-
дава реален ефект от гражданското участие в 
референдум по такива въпроси, а само залага 
несигурност и непредвидимост при евентуал-
ното му провеждане. Възможни са и проблеми, 
свързани с конституционността на решението 
на Народното събрание за произвеждане на 
национален референдум и въпросите, които 
ще се решават с него. Ето защо считам, че 
подобно палиативно разширяване на възмож-
ностите за пряка демокрация не дава повече 
възможности на гражданите да решават пряко 
въпроси от държавната власт. Освен това, ако 
целта е разширяване на гражданското участие, 
не е ясно защо законодателят избирателно 
отменя едни ограничения, но запазва други, 
които кореспондират с неговите правомощия 
(чл. 9, ал. 2, т. 2 – 5, ал. 3 и 4 от Закона за 
пряко участие на гражданите в държавната 
власт и местното самоуправление).
5. Не мога да не обърна внимание и върху 
начина, по който Парламентът за пореден път 
подхожда към законодателното регулиране на 
изборите като особено значими обществени 
отношения. Промяната на толкова важни 
правила няколко месеца преди провеждането 
на редовни парламентарни избори е пример 
за непредсказуемо и непредвидимо държавно 
управление. Така предприетите изменения са 
несъвместими с правната сигурност и стабил-
ност като израз на конституционния принцип 
на правовата държава (Решение № 3 на КС от 
2017 г.). Според утвърдените европейски стан-
дарти държавата трябва да гарантира простота 
и стабилност на изборното законодателство. 
Съгласно т. 63 от Обяснителния протокол 
към Кодекса на добрите изборни практики на 
Венецианската комисия от 2002 г. „Стабил-
ността на закона е ключова за надеждността 
на изборния процес, която от своя страна е 
важна за консолидирането на демокрацията. 
Правила, които често се променят, и особено 
правила, които са усложнени, могат да объркат 
гласоподавателите. Гласоподавателите може да 
решат (с право или не), че изборният процес е 
просто инструмент в ръцете на властимащите 
и че техните собствени гласове нямат голямо 
значение за решаване на изхода от изборите.“
Уважаеми народни представители,
Като се ръководя от изложените мотиви, на 
основание чл. 101, ал. 1 от Конституцията на 
Република България връщам за ново обсъж-
дане в Народното събрание разпоредбите на 
§ 1, 4, 6 (относно чл. 213а, ал. 1), § 8, 9, 10, § 11, 
т. 3, § 13, 15, 19 и 21 от Закона за изменение и 
допълнение на Изборния кодекс, приет на 17 
септември 2020 г.
Президент на Републиката: 
Румен Радев
7117
УКАЗ № 204
На основание чл. 98, т. 1 от Конституцията 
на Република България във връзка с чл. 463, 
ал. 5 от Изборния кодекс
П О С Т А Н О В Я В А М :
Насрочвам частичен избор за кмет на 
кметство Боян, община Венец, област Шумен, 
на 28 февруари 2021 г.
Издаден в София на 29 септември 2020 г.
Президент на Републиката: 
Румен Радев
Подпечатан с държавния печат.
Министър на правосъдието: 
Десислава Ахладова
7201