Държавен вестник, бр. 55, 2016 г., стр. 20

СТР.  20	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  55
(2) Отговорът на всеки от въпросите в схе­
мата по ал. 1 в ПУРБ се подкрепя с писмена 
информация, обосноваваща избора на съответ­
ния отговор.
(3) При извършване на проверката по ал. 1 се 
определя и каква е тази по-малко строга цел, като:
1. по-малко строгата цел представлява очак­
ваното състояние на водното тяло по определен 
конкретен елемент за качество, след като са 
предприети всички осъществими мерки, които не 
са оценени като прекомерно скъпи при анализа 
по чл. 12 и 13; в тази връзка „по-малко строга 
цел“ не означава, че се позволява влошаване на 
другите елементи за качество до състоянието 
на най-тежко засегнатите елементи за качество 
или потенциалът за подобряване на състояни­
ето на други елементи за качество може да се 
пренебрегне;
2. когато причината за прилагане на „по-мал­
ко строга цел“ са естествено повишени фонови 
концентрации, новата цел се определя за съот­
ветния показател съобразно нивото на фоновата 
концентрация (за подземните води – определена 
като прагова стойност) и влиянието на антропо­
генния натиск, който не може да бъде избегнат, 
т.е. за намаляването на който са приложени 
всички технически осъществими мерки, които 
не са прекомерно скъпи. 
(4) Проверката по ал. 1 се изпълнява, ако 
проверките за прилагане на изключение за 
удължаване на срока за постигане на добро 
състояние са показали, че постигане на целите 
в допустимия удължен срок до 2027 г. е:
1. технически неосъществимо и/или 
2. невъзможно в този срок по екологични 
(естествени) причини и/или 
3. е възможно, но с прекомерни разходи.
Чл. 27. Определянето на по-малко строга цел 
се преразглежда при разработването на всеки 
следващ ПУРБ, като при преразглеждането:
1. се прилагат изискванията по чл. 26;
2. срокът за по-малко строгата цел е съответно 
2021 г., 2027 г. и т.н.
Чл. 28. (1) Преди определянето на по-малко 
строга цел се доказва, че екологичните и социал­
но-икономическите нужди, които се задоволяват 
чрез използването на водите, което е причина 
за непостигането на добро състояние, не могат 
да се задоволят по друг начин, който е значи­
телно по-добра възможност от гледна точка на 
околната среда, без за това да са необходими 
прекомерни разходи. 
(2) Изискванията по ал. 1 не се прилагат, 
когато непостигането на добро състояние е 
причинено от вече прекратени човешки дей­
ности (например замърсени в миналото земи в 
района на закрити предприятия или земеделски 
стопанства или замърсени седименти).
Чл. 29. (1) Не се разрешава прилагане на 
изключение за определяне на по-малко строга 
цел, ако съществува „друг начин“ за задоволяване 
на нуждите. В тези случаи като цел за водното 
тяло се определя постигане на добро състояние. 
(2) Ако могат да се приложат други мерки за 
постигане на добро състояние, не е задължител­
но да се търси „друг начин“ за осигуряване на 
ползите от съответните дейности. Например за 
постигане на добро количествено състояние на 
подземно водно тяло, в което черпенето надвиша­
ва разполагаемите ресурси, може да не се търси 
редуциране на черпенето за всички ползватели 
в рамките на разполагаемите ресурси, ако е 
възможно и някой от засегнатите икономически 
сектори да е в състояние да изгради система за 
изкуствено подхранване на подземното водно 
тяло, например с повърхностни води.
Чл. 30. (1) По-малко строги цели по отноше­
ние химичното състояние на подземните водни 
тела се обосновават, когато:
Натиск 
Водоносни хоризонти, при кои­
то изключението е приложимо 
Причини
Източникът на замърсяващи 
вещества е на голяма дълбочина 
или има голям брой замърсители 
(на определена площ)
Всички водоносни хоризонти
Замърсителите са емитирани на 
голяма дълбочина, например в 
минни зони или в райони на 
нефтени находища. В тези случаи 
са необходими десетилетия или 
столетия за самопречистване на 
водоносните хоризонти.
Източникът на замърсяване е 
разположен на повърхността или 
на малка дълбочина и емитира 
неабсорбируеми или слабо аб­
сорбируеми замърсители
Всички водоносни хоризонти, с 
изключение на тези, които имат 
бърз водообмен:
• голямо съотношение годишно 
подхранване – запаси и ненасите­
на зона (зона на аерация) с малка 
дебелина;
• голямо съотношение годишно 
подхранване – запаси и малка, 
средна до висока пропускливост 
на отгоре лежащите пластове
За консервативни замърсители 
като нитрати е възможно нама­
ляване в рамките на няколко го­
дини с бърз водообмен и голямо 
подхранване.