Държавен вестник, бр. 62, 2011 г., стр. 19

БРОЙ  62	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  19  
Специално внимание следва да се обърне 
и на фундаменталните изследвания. Те ще се 
развиват на програмно-конкурсен принцип 
както в приоритетните направления, така и 
във всички области на познанието. Тъй като 
финансирането на фундаментални изследвания 
е директна инвестиция в световната икономи­
ка, то публичното финансиране на такъв тип 
дейност в България е обосновано единствено 
и само с цел поддържане на образователния 
потенциал във висшите ни училища. Ударението 
при финансиране на фундаментални изследвания 
ще бъде за междуинституционални колективи 
и научни обединения, които работят в тясно 
взаимодействие с утвърдени световни центрове 
и лаборатории в съответните области. Делът на 
разходите за фундаментални изследвания няма 
да надвишава 15 % от общите разходи за наука. 
Ще продължи подкрепата за научна дейност 
чрез институционалното финансиране на базата 
на разработени програми и планове за науч­
на дейност, за да се поддържа релевантно за 
страната ниво на научни знания и специалисти, 
необходими за различни области на икономи­
ката и управлението, както и за създаването 
на иновативни решения.
Инструменти:
2.1. Въвеждане на насочени национални 
тематични програми в приоритетните области.
2.2. Въвеждане на тематични секторни 
програми съвместно с други министерства и 
агенции.
2.3. Развитие на научни комплекси в при­
оритетните направления (този инструмент е 
тясно обвързан с мярка 2 на задача 3 относно 
развитието на националната научна инфра­
структура).
2.4. Осигуряване на специфични механизми 
за провеждане на научни изследвания в отговор 
на неотложно възникнали потребности. 
2.5. Подкрепа на научното развитие чрез 
институционално финансиране на база разра­
ботени програми и планове за научна дейност 
в приоритетни области.
2.6. Поръчкови изследвания за текущи 
въпроси и проблеми и анализ на социално-
икономически тенденции.
Мярка 3. Развитие на научния потенциал 
чрез създаване на привлекателни условия за 
научна кариера, професионално израстване и 
квалификация и специализация на учените
Качеството на провежданите научни из­
следвания зависи преди всичко от човешкия 
потенциал – висококвалифицирани и мотиви­
рани изследователи.
Държавата ще провежда по-ефективна 
политика, насочена към повишаване на ико­
номическия и социалния статус на учените 
и към създаване на атрактивни условия за 
научна дейност, които да им дават достатъчна 
доза професионално самочувствие. Държавата 
ще насърчава завръщането на висококвалифи­
цирани български учени, работещи в научни 
институции в чужбина; ще инициира действия 
за модернизиране на всички аспекти от струк­
турата и управлението на научните организации 
с цел повишаване на техния научен и човешки 
потенциал; ще се осигури подкрепа и за съв­
местна работа между българската диаспора и 
научните организации у нас чрез въвеждане на 
специализирани схеми за това; ще продължи 
дейността за подпомагане участието на бъл­
гарски научни колективи и учени в междуна­
родни и европейски програми и инициативи. 
Същевременно е необходимо да има механизъм 
за периодична оценка на научния състав и на 
работата на учените.
Специално внимание ще бъде отделено за 
привличане и задържане на младите и талант­
ливи хора в науката. Ще продължат и ще се 
доразвият програмите, по които на проектен 
принцип млади учени получават подкрепа – въ­
веждане на „проектна“ докторантура, следдок­
торантски програми, финансиране на участието 
на млади хора в международни конференции, 
осигуряване на средства за публикации в рефе­
рирани списания и др. Предвиждат се мерки 
за повишаване на интереса към научноизсле­
дователска дейност на студенти, за създаване 
на условия за усвояване на съвременни знания 
от младото поколение и подготовка на нова 
генерация учени.
Инструменти: 
3.1. Въвеждане на хоризонтални програми 
за подкрепа на научния потенциал, в т.ч. и на­
сочени програми за интеграция и реинтеграция 
на българската научна диаспора.
3.2.  Стимулиране на изследователска дей­
ност в магистърски програми.
3.3. Въвеждане на „проектна“ докторантура.
3.4. Подкрепа на докторски и следдокто­
рантски програми.
3.5. Стимулиране на мобилността на уче­
ните и подкрепа за развитието на кариерните 
центрове и регионалните звена за мобилност 
на учените като част от Европейската мрежа 
за мобилност.
3.6. Въвеждане на схеми за подкрепа на 
творчески отпуск (едногодишен платен отпуск 
от базовата организация, за което ученият се 
задължава да извършва изследвания по свое 
усмотрение в друга организация) за български 
учени в научни и индустриални организации в 
страната и в чужбина и други краткосрочни сти­
мули за професионалното развитие на учените.
Мярка 4. Интегриране на науката в България 
в европейското изследователско и университет­
ско пространство
Участието на България в европейските 
рамкови програми ще продължава да бъде по­
ощрявано чрез поддържане на съществуващите 
насърчителни схеми и въвеждане на нови насо­
чени дейности, подпомагащи включването ни 
в различни съвместни програми и инициативи.