Държавен вестник, бр. 60, 2024 г., стр. 44

СТР.  44	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  60
за хемокултура (само при пациенти с HIV 
инфекция и налична система за култивиране), 
костен мозък;
• Други материали – гной от студен абсцес, 
пунктат от лимфен възел, трупни материали.
Поради предимно белодробното засягане 
в рутинната диагностика на ТВ най-широко 
застъпено е изследването на храчка. Първо­
началният диагностичен процес обичайно 
включва изследване на 3 последователни 
храчки, от които поне една ранна сутрешна.
8.2.1. Микроскопско изследване за КУБ – 
намира най-широко приложение. Използва 
се оцветяване по Ziehl-Neelsen – класически 
и модифицирани варианти, и флуорохромно 
оцветяване. Микроскопското изследване е 
евтин и бърз метод (резултатът се съобщава 
до 24 часа след приемането на материала) с 
добра възпроизводимост, но е ориентировъ­
чен поради ограничените възможности за 
наблюдение на КУБ под определена критична 
концентрация в изследвания материал (фал­
шиво отрицателни резултати). Освен това са 
възможни фалшиво положителни резултати 
при наличие на нежизнеспособни МТВ или 
НТМ поради лоша техника на оцветяване и 
със субективния елемент на отчитане.
8.2.2. Културелно изследване – основен, 
високочувствителен и специфичен метод, който 
доказва МТВ и се счита за „златен стандарт“ 
в диагностиката. Основните му предимства 
са свързани с изолирането на МТВ; определя 
се степента на бацилоотделяне; най-сигурен 
бактериологичен критерий за ефективността 
на лечението; дава възможност за определяне 
на чувствителността на изолирания щам към 
противотуберкулозните лекарства. Недостатъ­
ци – скъп метод, който изисква допълнителни 
процедури, специално оборудване и консума­
тиви: клас ІІ ламинарен бокс, автома­тизирана 
система, центрофуга, автоклав, термостат 
(стая) и др.; нужно е дълго време на отчита­
не – до 8 седмици.
• С използване на конвенционални твърди 
хранителни среди на Löwenstein-Jensen – след 
предварителна обработка (деконтаминация) 
клиничният материал се инокулира в 2 епру­
ветки и се провежда ежеседмична проверка 
на културите за навременно откриване на 
бързо растящите микобактерии. МТВ обра­
зува видими колонии най-рано към 14-ия ден, 
а добре оформени колонии – обикновено на 
3 – 4-та седмица, като положителният резултат 
се съобщава след позитивен за КУБ препарат 
и позитивен имунохроматографски тест, по­
твърждаващ МТВ (за изключване на НТМ);
• С автоматизирана система BACTEC 
MGIT960® с флуоресцентна детекция, използ­
ваща течни среди MGIT (Mycobacteria Growth 
Indicator Tube) – препоръчва се употребата 
им паралелно с твърдите хранителни среди 
поради по-бързото изолиране на MTB (2 – 3 
седмици) и по-голямата им чувствителност 
при култивиране на НТМ.
8.2.3. Тестове за лекарствена чувствител­
ност (ТЛЧ) – биват фенотипни и молекулярно-
генетични (PCR базирани) и определят чувст­
вителността на МТВ към първи и втори ред 
противотуберкулозни лекарства. Фенотипните 
ТЛЧ се провеждат с културелно изолиран МТВ 
щам, а молекулярно-генетичните освен с ДНК 
на изолиран ТВ щам – и директно с ДНК на 
изследвания клиничен материал. Фенотипните 
методи за изследване на ТВ се използват за 
диагноза и проследяване на терапията, докато 
молекулярно-генетичните (PCR базирани) са 
подходящи само за диагноза.
Възможни са следните типове DR-TB:
• Монорезистентна ТВ: с резистентност към 
един противотуберкулозен лекарствен продукт 
от 1-ви ред: изониазид (Н), рифампицин (R), 
етамбутол (E) или стрептомицин (S);
• Полирезистентна ТВ: с резистентност 
към повече от един лекарствен продукт от 
1-ви ред, различен от H и R едновременно;
• MDR-TB: с резистентност едновременно 
към най-ефективните противотуберкулозни 
лекарствени продукти от 1-ви ред – H и R;
• ТВ с резистентност към рифампицин 
(RR-ТВ): включва всеки от предходните типо­
ве резистентност към R – официално прието 
определение от СЗО през 2013 г., което подчер­
тава значимостта на използваните съвременни 
молекулярно-генетични методи (Xpert MTB/
RIF). Наличието на RR-TB е важен индикатор 
за наличие на MDR-TB;
• XDR-TB – с едновременно наличие на 
MDR/RR-TB и на резистентност към който 
и да е флуорохинолон, и към поне един от 
медикаментите бедаквилин и линезолид;
• pre-XDR-TB – с едновременно наличие на 
MDR/RR-TB и на резистентност към който и 
да е флуорохинолон.
Най-често използваният фенотипен метод за 
ТЛЧ е автоматично отчитане с автоматизира­
на система BACTEC MGIT 960®, използваща 
течни среди MGIT за медикаментите от 1-ви 
ред: S, H, R, E; и за тези от 2-ри ред: амикацин 
(Am), канамицин (Km), капреомицин (Cm) и 
офлоксацин (Ofx).
8.3. Молекулярно-генетични изследва­
ния – представляват съвременни автоматизи­
рани технологии за бърза диагностика чрез 
доказване на генетичен материал на МТВ в 
биологични материали, вкл. с определяне на 
резистентност към лекарства. DR-TB се при­
чинява от МТВ, в които се развива генетична 
мутация към определен лекарствен продукт 
(или комбинация от лекарствени продукти), 
вследствие на което той (те) вече не е ефек­
тивен (ефективни) срещу бактериите. Мута­
циите засягат основни гени в МТВ, кодиращи 
синтеза на специфични ензими, пептиди или 
РНК, вследствие на което се развива резис­