Държавен вестник, бр. 67, 2023 г., стр. 60

СТР.  60	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  67
Речен тип
R1
Алпийски реки
R3
Планински реки
R5
Полупланински реки
R12
Големи равнинни реки
R13
Малки и средни 
равнинни реки
R14
Субсредиземноморски сезонни или 
временни реки и потоци
R15
Карстови извори
Макрофити
Често липсват макро­
фитни 
съобщества, 
особено в най-бър­
зите речни участъци. 
Типични представи­
тели са хидрофитни 
и хигрофитни мъхове 
(Bryophyta) – високо 
специфични и инди­
каторни за този тип, 
водни гъби и водни 
лишеи.
Слабо 
представени, 
основно мъхове.
Бедна макрофитна растител­
ност – основно мъхове и по-
рядко висши водни растения.
На места силно развити
популации на висши 
водни растения (хидро­
фити и хелофити).
На 
места 
силно 
развити 
популации 
от макрофити. При 
малките реки хело­
фитите често доми­
нират спрямо водно­
то огледало (≤50% 
покритие).
В много от типично поройните реки 
(Върбица, Крумовица) макрофитни 
съобщества практически липсват. 
Характерни са Sparganium erectum 
(особено за поречие Тунджа), Typha 
и Scirpus lacustris от хелофитите.
В участъците, където остават по­
стоянни големи вирове, се развиват 
макрофитни съобщества от различ­
ни плаващи и потопени видове.
Специфични 
извор­
ни съобщества често 
с 
пълно 
доминира­
не на водни мъхове 
(Bryophyta).
Околен ланд­
шафт и брегова 
зона
Предимно иглолист­
ни, вк лючително 
клекови формации 
или смесени гори. 
На места планин­
ски галерии от бяла 
елша (Alnus incana).
Ш и р о к о л и с т н и , 
и г л о л и с т н и и л и 
смесени гори. Пла­
н и н с к и г а л е р и и 
от бяла елша (Alnus 
incana).
Крайречни гори, смесени ши­
роколистни гори, по-рядко иг­
лолистни или смесени гори. На 
места коренната растителност 
е заменена с производна, като 
е запазена крайречна, дървесна 
буферна зона.
Крайречни гори, гори от 
лонгозен тип. В много 
речни участъци коренна­
та растителност е заме­
нена с производна, като 
е запазена крайречна, 
дървесна буферна зона.
Крайречни 
гори, 
смесени 
широко­
лисни гори. В мно­
го речни участъци 
коренната растител­
ност е заменена с 
производна, като е 
запазена крайречна, 
дървесна 
буферна 
зона.
Крайречни гори, смесени широко­
лисни гори. В много речни участъ­
ци коренната растителност е заме­
нена с производна, като е запазена 
крайречна, дървесна буферна зона.
Смесени широколист­
ни гори. В много реч­
ни участъци коренната 
растителност е замене­
на с производна, като 
е запазена крайреч­
на, дървесна буферна 
зона.
Типова расти­
телност, съот­
ветстваща на 
речния тип и 
географското 
местоположение
Предимно иглолист­
ни, 
включително 
клекови 
формации 
или смесени гори. 
На места планин­
ски галерии от бяла 
елша (Alnus incana).
Ш и р о к о л и с т н и , 
и г л о л и с т н и и л и 
смесени гори. Пла­
н и н с к и г а л е р и и 
от бяла елша (Alnus 
incana).
Основно широколистни (елша, 
габър, върби), по-рядко иг­
лолистни или смесени гори. 
Крайречни гори от елша и 
планински 
ясен. 
Крайречни 
върбово-тополови гори. Гори 
om Platanus orientalis, по-огра­
ничено (долината на р. Арда, 
по течението на Чепеларска, 
долините на реките Места и 
Струма). На места коренната 
растителност е заменена с про­
изводна, като е запазена край­
речна, дървесна буферна зона.
Кра й речни г ори о т 
полски бряст,  полски 
ясен, летен и дръжко­
цветен дъб. Гори от 
черна елша, върби и 
тополи. Хигрофитните 
гори от лонгозен тип 
в заливаемите тераси 
с участие на ливадно-
блатни видове и увивни 
растения. В много реч­
ни участъци коренната 
растителност е замене­
на с производна, като 
е запазена крайречна, 
дървесна буферна зона.
Крайречни гори от 
полски бряст,  пол­
ски ясен, летен и 
дръжкоцветен дъб. 
Гори от цер и бла­
гун, примесени на 
места с виргилиев 
дъб. В много речни 
участъци коренната 
растителност е за­
менена с производ­
на, като е запазена 
крайречна, дървесна 
буферна зона.
Крайречни гори от полски бряст, 
полски ясен, летен и дръжкоцветен 
дъб, смесени гори от цер (Quercus 
cerris) и благун (Q. frainetto), гори от 
горун (Quercus dalechampii), смесени 
гори от виргилиев дъб (Q. virgiliana), 
граница (Q. pubescens). В много 
речни участъци коренната расти­
телност е заменена с производна, 
като е запазена крайречна, дървес­
на буферна зона.
За Екорегион 12: Гори 
от дръжкоцветен дъб 
(Quercus pedunculiflora), 
цер 
(Quercus 
cerris), 
виргилиев 
дъб 
(Q. 
virgiliana), граница (Q. 
pubescens). На места 
коренната 
растител­
ност е заменена с про­
изводна – най-често 
гори и храсталаци от 
келяв габър (Carpinus 
orientalis), като е запа­
зена крайречна, дър­
весна буферна зона.
За Екорегион 7: Сме­
сени гори от източен 
бук (Fagus orientalis), 
келяв габър (Carpinus 
orientalis) 
и 
сребро­
листна 
липа 
(Tilia 
tomentosa), източен го­
рун (Quercus polycarpa) 
и благун (Q. frainetto).