Държавен вестник, бр. 67, 2023 г., стр. 53

БРОЙ  67	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  53  
Референтни хидроморфологични условия за типовете реки в Екорегион 12 (R2, R4, R7, R8, R9, R10, R11, R15, R16).
Речен тип
R2
Планински реки
R4
Полупланински 
реки
R7
Големи дунавски 
притоци
R8
Средни и малки 
дунавски реки
R9
Добруджански 
пониращи реки
R10
Големи черно­
морски реки
R11
Малки и средни чер­
номорски реки
R15
Карстови извори
R16
Черноморски реч­
ни лимани
Клас на оттока 
Варира в интерва­
ла (0,09) 0,8-2 (10) 
m 3/s. По с т о я н н и 
бързотечащи реки 
в планинската зона 
с доминиращ едър 
дънен субстрат (ка­
мъни, скали).
Варира в интер­
вала (0,05) 0,5-5 
(75) m3/s. Полуп­
ланински чакъ­
лести реки.
Варира в интер­
вала (0,8) 8 – 20 
(80) m3/s. Посто­
янни бавнотеча­
щи големи д у­
навски притоци 
в льосовата зона 
(доминиращ фин 
субстрат – пясък 
и глина).
В а р и р а в и н ­
т е р в а л а (0 , 0 8) 
0,8 – 1,2 (8) m3/s. 
Постоянни бав­
нотечащи малки 
дунавски притоци 
в льосовата зона 
(доминиращ фин 
субстрат – пясък 
и глина).
Не приложимо. 
П р е с ъ х в а щ и 
карстови рек и 
(временни пото­
ци), пониращи в 
подземните води 
(без устие).
Варира в интер­
ва ла (5) 8 – 11 
(13) m3/s. Значи­
ми черноморски 
п ри т оц и с по ­
стоянно течение 
(без пресъхване) 
и доминиращ фин 
субстрат.
Значима флуктоация 
на оттока до пълно 
пресъхване през лет­
ния период на някои 
реки. Варира най-чес­
то в интервала (0,05) 
0,1-0,8 (8,5) m3/s. От 
сезонно пресъхващи 
реки през летния пе­
риод до пресъхващи 
веднъж на няколко 
години.
Варира в интер­
вала (0,01) 0,5-0,9 
(8,5) m3/s. Силно 
хетерогенна гру­
па о т карст ови 
и други значими 
извори и прилежа­
щия къс участък, 
повлиян силно от 
подземните води 
(оби к новено до
1 km дължина).
Варира в интерва­
ла (0,08) 0,1-1,0 (10) 
m3/s. Типични чер­
номорски речни 
лимани със стояща 
вода през периода 
на ма ловодие и 
сезонна соленост. 
Фин субстрат – пя­
сък, детрит (тиня).
Характер на 
речното течение
Естествени падове, 
бързеи и вирове.
Предимно бър­
зо до умерено с 
непрекъсна по­
върхност и редки 
бързеи и вирове. 
Типична структу­
ра "бързей-вир".
Предимно бавно 
до умерено.
Предимно бавно 
до умерено.
К а р с т о в и 
р е к и – с п е ц и ­
фичен тип, раз­
п р о с т р а н е н в 
Добруджанско­
то плато. Пре­
димно подземно 
подхранване. По­
ниращи – изчез­
ващи в подзем­
ните води (без 
устие).
Бавно течение. 
Възможно стоя­
щи води, над ли­
манната зона.
Ба вно т ечен ие до 
почти стоящи води 
при устието или на 
границата с тип R16. 
През летния период на 
маловодие понякога 
оставащи на изоли­
рани локви.
Умерено до бързо. Бавно до липса на 
течение.
Странична 
свързаност на 
потока със за­
ливна низина 
(коефициентът 
на вкопаване на 
Rosgen ) 
1,0 – 1,4
(Rogen’s coefficient of 
burial)
В к о п а н и п о т о ц и 
с ниска степен на 
свързаност със за­
ливните тераси.
1,41 – 2,2
(Rogen’s coefficient 
of burial)
Умерено вкопани 
потоци със средна 
степен на свърза­
ност със заливни­
те тераси.
>2,2
(Rogen’s coefficient 
of burial)
Реките са слабо 
вкопани с добре 
развити заливни 
тераси.
При специфични 
случаи като пре­
минаване през де­
филета – под 2,2.
>2,2
(Rogen’s coefficient 
of burial)
Реките са слабо 
вкопани с добре 
развити заливни 
тераси.
При специфични 
случаи като пре­
минаване през де­
филета – под 2,2.
>2,2
(Rogen’s coefficient 
of burial)
Реките са слабо 
вкопани с добре 
развити заливни 
тераси.
>2,2
(Rogen’s coefficient 
of burial)
Реките са слабо 
вкопани с добре 
развити заливни 
тераси.
>2,2
(Rogen’s coefficient of 
burial)
Реките са слабо вко­
пани с добре развити 
заливни тераси.
По-рядко в полупла­
нинската зона – под 
2,2.
1,41 – 2,2
(Rogen’s coefficient 
of burial)
Умерено вкопани 
потоци със средна 
степен на свърза­
ност със заливните 
тераси.
По-рядко  >2,2.
>2,2
(Rogen’s coefficient 
of burial)
Реките са слабо 
вкопани с добре 
развити заливни 
тераси.
Морфоло­
гична характе­
ристики – по 
Rosgen
Планински реки със 
значителен наклон 
от тип А – J=4 – 10% 
и л и  с ъ с  с р е д е н 
н а к л о н  о т  т и п 
В – J=2 – 4% в по-
ниските части или 
при протичане през 
планински платови­
ден релеф.
В по -вис ок и т е 
у частъци реки­
те са със среден 
н а к л о н   –   т и п 
B,  J=2 – 4%, а 
в по-ниските и в 
преходните зони 
с равнинните ти­
пове реките имат 
ма л ък на к лон, 
т и п C, на к лон 
J<2%. 
По-често реки с 
ма л ък на к лон, 
слабо меандри­
ращи тип (C, E), 
наклон J<2%. В 
д о л н и т е т е ч е ­
ния реките са с 
вкопа н и реч н и 
кори т а , ма л ък 
наклон и меан­
д ри р а щ и – т и п 
(F), наклон J<2%. 
Обикновено реки 
с малък наклон, 
слабо меандрира­
щи тип C, E – на­
клон J<2%. 
О б и к н о в е н о 
реки с малък на­
клон, слабо ме­
андриращи тип 
C, E – на к лон 
J<2%.
Ре к и с м а л ъ к 
н а к л о н , с л а б о 
меандриращи, с 
частично вкопани 
речни легла тип С, 
Е – наклон J<2%.
Реки с малък наклон, 
с частично вкопани 
речни легла тип С, 
Е – наклон J<2%.
Обикновено речни 
участъци със сре­
ден наклон – тип 
(B),  J=2 – 4% или 
малък наклон тип 
(C), наклон J<2%.
Участъци с пре­
ходни води с мно­
г о слаб на к лон 
J<0,5% и ли без 
наклон.
Форма на 
долината
Най-често V-образ­
на, често без ясно 
изразена брег ова 
зона или U-образна 
долина.
Тясна или широка 
U-образна долина 
с развити речни 
тераси.
Ш и р ок а U- о б ­
разна долина до 
широка речна до­
лина. В случаи на 
преминаване през 
дефилета – тясна 
U-образна доли­
на.
Ш и р ок а U- о б ­
разна долина до 
широка речна до­
лина. В по-висо­
ките участъци и в 
случаи на преми­
наване през дефи­
лета – възможно 
тясна U-образна 
долина.
Често вдълбани 
в широка речна 
долина.
Широка речна до­
лина, широка U-
образна долина.
Широка речна долина 
в равнинните части 
и широка U-образна 
долина в полупланин­
ската зона.
Широка речна до­
лина, широка U-
образна долина. 
Рядко U-образна 
долина.
Широка речна до­
лина.