Държавен вестник, бр. 27, 2009 г., стр. 96

С Т Р .  96
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  27
3. На базата на данни за продажбите на оборуд-
ване и уреди:
3.1. Ефективността на оборудването и уредите
се изчислява на базата на информация, предоста-
вена от производителя.
3.2. Данните за продажбите на оборудването и
уредите се получават от съответните търговци,
които ги предлагат на пазара. Тези данни могат да
бъдат коригирани в резултат на допълнителни
специализирани проучвания и/или измервания.
3.3. На основата на информацията по т. 3.2 за
реализираните продажби се определя общият раз-
мер на енергийните спестявания.
3.4. При този метод се правят корекции, съответ-
стващи на промяната в режима и/или на начините на
употреба на съответното оборудване или уред.
4. На базата на данни за товарите при крайното
енергийно потребление:
4.1. Наблюдава се енергийното потребление на
сграда или отделно съоръжение с цел установяване
на стойностите му преди и след въвеждането на
мярката за повишаване на енергийната ефективност.
4.2. Извършват се подробни измервания на
факторите, съществено влияещи върху енергий-
ното потребление (производствен процес, специ-
ално оборудване, отоплителни инсталации).
Б. Начини за събиране и обработка на данни,
базирани на инженерна оценка
1. При тази оценка не се извършва посещение
на място.
2. Тя се използва като метод за оценка на пред-
полагаеми енергийни спестявания.
3. Изчисленията се базират върху инженерни
принципи без пряко измерване на характеристи-
ките на обекта.
4. Методът използва предположения, основани
на спецификациите на оборудването, експлоата-
ционните характеристики, графиците на измене-
ние на състоянието в процеса на експлоатация при
въведени мерки, статистически данни и др.
5. Допълнителна информация за извършване
на инженерна оценка може да бъде получена и от
външен експерт чрез изследване на съответния
обект. На базата на този подход могат да се раз-
работят по-сложни алгоритми/модели на симула-
ция, които да бъдат приложени за повече обекти
(например сгради, съоръжения, транспортни сред-
ства). По този начин данните, получени само по
инженерна оценка, могат да бъдат допълнени или
коригирани.
В. Определяне на грешка
1. Всички методи за измерване и оценка съдър-
жат определен процент неточност.
2. Неточността се дължи на грешки от:
2.1. измервателните уреди;
2.2. използваната методика за измерване;
2.3. подбора на образците (не се наблюдават
всички обекти, а само част от тях).
3. Грешките трябва да бъдат определени и по-
сочени по общоприет в статистиката начин, като
освен стойността на оценяваната/измерваната ве-
личина се обявяват грешката и отклонението
(например: А ± 20% при 90% доверителна ве-
роятност).
Приложение № 7
към чл. 29, ал. 2
Коефициенти на превръщане
Енергиен материал
kJ
kgoe
kWh
1 кг кокс
25800
0,676
7,917
1 кг антрацитни въглища
17200—30700
0,411—0,733
4,778—8,528
1 кг брикети кафяви въглища
20000
0,478
5,556
1 кг черен лигнит
10500—21000
0,251—0,502
2,917—5,833
1 кг кафяви въглища
5600—10500
0,134—0,251
1,556—2,917
1 кг нефтоносен шист
8000—9000
0,191—0,215
2,222—2,500
1 кг торф
7800—13800
0,186—0,330
2,167—3,833
1 кг торфени брикети
16000—16800
0,382—0,401
4,444—4,667
1 кг остатъчно тежко течно гориво
(тежко дизелово гориво)
40000
0,955
11,111
1 кг леко течно гориво
42300
1,010
11,750
1 кг моторно гориво (бензин)
44000
1,051
12,222
1 кг керосин
40000
0,955
11,111
1 кг втечнен нефтен газ
46000
1,099
12,778
1 кг природен газ
47200
1,126
13,10
1 кг втечнен природен газ
45190
1,079
12,553
1 кг дърво (25% влажност)
13800
0,330
3,833
1 кг дървени пелети/брикети
16800
0,401
4,667
1 кг отпадъци
7400—10700
0,177—0,256
2,056—2,972
1 MJ получена топлина
1000
0,024
0,278
1 kWh електрическа енергия
3600
0,086
1