Държавен вестник, бр. 80, 2006 г., стр. 60

С Т Р .  60
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  80
7. Разтворимост и стабилност във вода на про-
дуктите, произхождащи от добавката (активна
субстанция, метаболити).
8. Влияние върху живота в хидросферата.
8.1. Влияние върху флората (напр. Chlorella).
8.2. Токсичност за безгръбначни (напр. Daphnia
magha).
8.3. Токсичност за риби (най-малко два диви вида,
които се намират на територията на страната).
IV. Изследвания върху лабораторни животни
Тези изследвания трябва да бъдат проведени с
активната субстанция и с нейните главни метабо-
лити, ако последните също присъстват в хранител-
ни продукти от животински произход и са биологи-
чески достъпни. Доколкото е възможно, трябва да
се проведат опити за селекциониране на лабора-
торни животни, които се очаква да метаболизират
добавката по начин, подобен на този при човека.
Трябва да бъдат представени пълни и подробни
описания на проведените изследвания. Те трябва
да включват използваните животински видове и
щамове, размера и броя на опитните и контролни-
те групи, предписаните нива на дозите, състава на
диетата и на резултатите от анализите на храната,
условията на отглеждане, точната продължител-
ност на изследванията, датите на проведените раз-
лични изследвания и смъртността. Трябва да бъ-
дат дадени пълни подробности за макроскопските
патологични и хистопатологични находки във всич-
ки изследвани животни с указания за времето на
появяването на всички патологични поражения.
Всички резултати, вкл. статистическите оценки,
трябва да бъдат представени в подробности.
1. Остра токсичност
1.1. Изследванията за остра орална токсичност
трябва да бъдат проведени върху два животински
вида (за предпочитане е единият да бъде плъх).
Максималната доза не трябва да бъде по-висока
от 2000 mg/kg живо тегло. Подробни наблюдения
трябва да бъдат докладвани за биологичните ефек-
ти, наблюдавани най-малко две седмици след при-
емането на храната.
1.2. Чрез подходящи тестове за оценяване на
възможните рискове, свързани с манипулирането
с добавката, трябва да бъдат проведени изследва-
ния за остра инхалационна токсичност, дразнене
на кожна и, когато е наложително, изследвания за
дразнене на мукозните мембрани, а също и из-
следвания за потенциална алергичност.
2. Мутагенеза
С оглед да се определи дали активната субстан-
ция или нейните метаболити притежават мутаген-
ни свойства трябва да се проведе подбрана комби-
нация от тестове за мутагенност, която се основа-
ва на различни генетични крайни резултати. Из-
следванията трябва да бъдат проведени в присъс-
твие и в отсъствие на микрозомални препарати от
бозайници за метаболитно активиране. Препоръ-
чителен е следният пакет от изследвания:
(а) изследване за генни мутации в прокариотна
система;
(б) изследване за генни мутации в еукариотна
система in vitro или свързан с пола рецисивен ле-
тален тест при Drosophila melanogaster;
(в) тест за хромозомни увреждания in vitro и
in vivo.
Пакетът от предложените изследвания не оз-
начава, че други изследвания са неподходящи или
че други изследвания, в частност—изследвания in
vivo, не са приемливи като алтернатива.
Във всички случаи трябва да бъдат указани при-
чините за направения избор. Изследванията трябва
да бъдат проведени в съответствие с установените
утвърдени процедури. Допълнителни изследвания
могат да бъдат посочени в зависимост от резултата
от изследванията и като се вземат предвид заклю-
ченията от пълния профил за токсичност на вещес-
твото, а също така и предполагаемата употреба.
3. Метаболитни и фармакокинетични аспекти
Изследванията за баланса и идентификацията
на метаболитите трябва да бъдат проведени, като
се използват подходящи белязани молекули и
включват предписание както на единични, така и
на многократни дози на активната субстанция за
подходящи периоди. Изследванията на метаболиз-
ма трябва да включват изследвания върху фарма-
кокинетиката на активната субстанция и на глав-
ните метаболити. При подбора на най-подходящи-
те видове за последващите токсикологични из-
следвания трябва да бъдат направени заключения
за разликите в начина, по който различните видо-
ве метаболизират активната субстанция.
4. Субхронична токсичност
Като правило тези изследвания трябва да бъ-
дат проведени върху два животински вида (за пред-
почитане е единият да бъде плъх). Вторият вид
може да е животно, на което ще се прилага добав-
ката. Изследваната субстанция може да бъде пред-
писана орално и трябва да бъде установено отно-
шението доза/отговор. При гризачите продължи-
телността трябва да бъде най-малко 90 дни.
Желателно е в някои случаи на изследвания
при кучета и други негризачи, продължаващи над
шест месеца до две години, да бъдат установени
вариациите в чувствителността на различните
животински видове към изследваната субстанция.
5. Хронична токсичност/канцерогенност
Изследванията за хронична токсичност трябва
да бъдат проведени върху един вид (за предпочи-
тане плъх), а изследванията за канцерогенност—
за предпочитане върху два вида гризачи. Субстан-
цията трябва да бъде предписана орално при ня-
колко нива на дозата. Приемливо е също комби-
нирано изследване за хронична токсичност и кан-
церогенност при утерално експониране. Екс-
периментите трябва да бъдат продължени най-
малко до две години при плъхове и до 80 седмици
при мишки. Ако се продължи извън минималния
период, изследванията трябва да бъдат прекрате-
ни, когато преживяемостта в някоя група, без тези
с най-високи нива на дозата, спадне до 20%. По
време на експеримента трябва през подходящи ин-
тервали да се провеждат пълни клинико-химични
и хематологични изследвания, както и изследва-
ния на урината. Трябва да бъдат направени пълни
макроскопски и хистологични изследвания както
на животните, умиращи по време на опита, така и
на тези, които остават живи до привършването му.
6. Репродуктивна токсичност
Изследванията за репродуктивност трябва да
бъдат проведени предимно върху плъхове. Те тряб-
ва да продължат над най-малко две дъщерни гене-
рации и могат да бъдат комбинирани с изследва-
ния за ембрио-токсичност, включващи и изслед-
вания за тератогенност. Трябва внимателно да