Държавен вестник, бр. 55, 2016 г., стр. 37

БРОЙ  55	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  37  
b. „Смесена“ оценка на ЖЗП: използват се три 
стойности на показателя, като се обособяват 
три групи страни на базата на характеристиките 
на наличните водни ресурси за къпане в тях. За 
Естония, Латвия, Литва и Полша се използва 
ЖЗП за „Балтика“ (20 евро/ч./г.); за страните 
от Централна Европа – България, Чехия, Унга-
рия, Румъния, Словакия и Словения, се използва 
изчисленото ЖЗП за езерото Балатон (Мурато, 
1999 г.) – 22,5 евро/човек/г. (по цени от 1999 г.); за 
Турция, Кипър и Малта се използва изчисленото 
ЖЗП за Босфора (Goksen et al, 2000) – 4 евро/ч./г. 
(по цени от 1999 г.).
с. ЖЗП на домакинство за риболов на базата 
на изследвания за САЩ (Лумис 1996, Ханеман 
1991, Олсен 1991, Сандерс 1990). Средната стой-
ност на показателя ЖЗП за риболов, изчислена 
на базата на тези изследвания, е около 129 евро/
домакинство/година по цени от 1999 г. Следва да 
се отбележи, че тези изследвания се фокусират 
единствено върху риболова, а не за водите за 
къпане като цяло.
И трите подхода предоставят количествена 
оценка на една и съща полза – подобрено качество 
на водите, използвани за развлекателни цели; те 
обаче се базират на различни допускания и следва 
да се разглеждат като анализи на чувствител-
ността. Авторите на цитираното изследване 
считат, че вариант (b) е по-надежден, тъй като 
вариант (а) не отчита диференциацията между 
страните, а при вариант (с) остава неизяснен 
обхватът на използваните данни за риболов. 
д) Намаляване на ресурсните разходи (спес­
тени водни количества, които могат да бъдат 
използвани за други цели):
Мерките, насочени към ограничаване на 
течовете по водоразпределителната мрежа, во­
дят до намаляване на ресурсните разходи и до 
спестяване на водни количества. С други думи, 
при ограничаване на течовете по мрежата (респ. 
загубите на вода) необходимото за целите на во­
доснабдяването на населението водно количество 
намалява, т.е. съществено количество вода може 
да бъде използвано за други цели.
На практика ползата се свежда до стойност­
та на спестените от ВиК оператора оперативни 
разходи вследствие на факта, че същото равнище 
на водоснабдяване може да бъде постигнато с 
по-малко водно количество. 
2. Непреки ползи: 
а) Позитивно влияние върху здравето на 
населението:
Позитивното влияние върху здравето, произ­
тичащо от подобреното състояние на водните 
тела, може да бъде включено в икономическия 
анализ посредством оценка на икономическата 
стойност на понижената заболеваемост.
Един от възможните подходи е оценка на „бол­
ничните разходи“ (cost of illness approach). Този 
подход съчетава преките и непреките разходи, 
свързани с лекуването на болести, предизвикани 
от влошено качество на водата. Преките разхо­
ди включват медицинските разходи за лечение 
на заболяването (например хоспитализация, 
лекарства, рехабилитация, диагностика и др.), 
докато непреките разходи включват пропусна­
тите ползи за производството, произтичащи от 
факта, че даден работник/служител е в отпуск 
по болест. Преките разходи следва да бъдат из­
числени поотделно за всеки конкретен случай. 
Непреките разходи могат да бъдат изчислени, 
като продължителността на съответния отпуск 
по болест (брой работни дни) се умножи по брут­
ната дневна работна заплата. За децата, хората 
с увреждания и възрастните хора пропуснатите 
производствени ползи могат да се изчислят на 
база на продължителността на отпуските, взети 
от техни близки.
б) Промяна в емисиите на парникови газове:
Извършваните в рамките на проекта интен­
зивни дейности могат да доведат до увеличе­
ние на емисиите (например поради повишена 
необходимост от извозване на утайки и други 
отпадъци до съответните депа) или до ограни­
чаване на емисиите в резултат на оптимизиране 
на системата.
Транспортните разходи за извозване се из­
числяват на базата на количеството обезводнени 
утайки и други отпадъци, които следва да бъдат 
депонирани, и респективно на броя курсове до 
депото, които следва да бъдат направени. 
За мерки за рекултивация могат да се включват 
ползите от намаляване на видимото нарушаване 
на околната среда, миризмите и преките опас­
ности за здравето от 1 тон неправилно депониран 
отпадък, които в Изследването за икономическата 
оценка на второстепенните фактори за околната 
среда при наличието на депо за обезвреждане и 
инсинерация на отпадъци EС, 2000, са определени 
на 1,52 евро/тон (2,97 лв./тон).
Б . 5 .  И з ч и с л я в а н е  н а  и к о н о м и ч е ­
с к и т е  п о к а з а т е л и  н а  в с я к а  к о м б и ­
н а ц и я  о т  м е р к и  и  и з б о р  н а  к о м б и ­
н а ц и я ,  к о я т о  и м а  п о - в и с о к и  п о л з и 
з а  о б щ е с т в о т о :
В рамките на тази стъпка се изчисляват ико­
номическите показатели на всяка комбинация от 
мерки за всяко водно тяло, които са финансово 
обезпечени (съгласно стъпката, представена в 
Б.3) и чиито ползи са остойностени в стъпка 
Б.4. Избира се комбинацията от мерки, която 
има по-високи ползи за обществото. 
За целта за всяка комбинация се изчисляват:
1. Входящи парични потоци, представляващи 
сумата от:
• оперативните приходи;
• общ размер на източниците на финансиране;
• остойностените социално-икономически 
ползи.
2. Изходящи парични потоци, представляващи 
сумата от:
• инвестициите в основни и допълнителни 
мерки;
• оперативните разходи.
3. Нетен паричен поток – като разлика на вхо­
дящите и изходящите парични потоци (възможно 
е нетният паричен поток в различните години да 
е отрицателна величина, в случай че входящият 
паричен поток е по-малък от изходящия). 
След определянето на нетния паричен поток 
за всяка комбинация от мерки се изчисляват 
показателите: икономическа нетна настояща