Държавен вестник, бр. 89, 2022 г., стр. 6

СТР.  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  89
По мисия „Принос към международния 
мир и сигурност“ – за осигуряване на въз­
душна мобилност; за участие в операции за 
търсене и спасяване, за евакуация; за участие 
в контрол на въоръженията и неразпростра­
нението на оръжия за масово унищожаване; 
за поддръжка на операции за оказване на 
хуманитарна помощ; 
По мисия „Принос към националната 
сигурност в мирно време“ – за наблюдение, 
контрол и защита на въздушното простран­
ство в рамките на Интегрираната система 
за противовъздушна и противоракетна от­
брана на НАТО; за осигуряване на въздушна 
мобилност, включително превоз на хора и 
товари; за преодоляване на последствия от 
бедствия; за участие в операции за търсене 
и спасяване, за евакуация; за гасене на по­
жари от въздуха.
Нивото на амбиция за развитие на Воен­
новъздушните сили е достигане на способно­
сти за планиране и провеждане на въздушни 
операции от военновъздушен компонент до 
ниво операция с ограничен мащаб.
Приемането на Република България за пъл­
ноправен член на НАТО през 2004 г. наложи 
изпълнението на основополагащи документи, 
регламентиращи контрола и охраната на въз­
душното пространство на страните – членки 
на Алианса.
Концепцията за Интегрираната система за 
противовъздушна и противоракетна отбрана 
на НАТО (NATINAMDS) очертава основите на 
колективната ПВО на Алианса в контекста 
на новата среда за сигурност и дефинира 
мисията по контрол и охрана на въздушното 
пространство в мирно време (Air Policing), 
като задължава страните членки да поддър­
жат способности за откриване, прехващане, 
опознаване и въздействие по въздухоплава­
телни средства – нарушители във въздушното 
пространство на НАТО. 
Конкретните задачи за ВВС на Република 
България и придаваните от нея самолети за 
Air Policing са регламентирани в Поддържащия 
план за ПВО на Съюзното въздушно команд­
ване на НАТО. Съгласно този План ВВС на 
Република България носят непрекъснато бойно 
дежурство с изтребители за действие във вся­
какви МТУ и по всяко време на денонощието 
в изключително кратки срокове за излитане, 
придадени под оперативното командване на 
Командващия на Съюзното командване по 
операциите на НАТО.
Приетата за изпълнение Цел за способности 
(ЦС) А1501 от Пакета Цели на способностите 
2017 изисква Република България да поддържа 
във висока степен на готовност определено 
количество изтребители и ниво на подготов­
ка на летателните екипажи за изпълнение 
на Air Policing в Интегрираната система за 
ПВО и ПРО на НАТО, а ЦС 3104, 6206 и 5301 
поставят редица качествени изисквания към 
авиационните платформи, които целят да 
осигурят оперативната съвместимост в рам­
ките на Алианса. Следва да се отбележи, че 
цитираните ЦС продължават да се изпълняват 
и в Пакета Цели за способности 2021, като 
качествените изисквания към способностите 
в ЦС-2021 спрямо ЦС-2017 се повишават в 
средносрочен и дългосрочен план.
Конкретните изисквания към способности­
те на самолетите и нивото на подготовка на 
летателните екипажи са посочени в Стандар­
тите на Съюзното командване по операциите 
за войските и силите, част III „Стандарти за 
ВВС“.
2.2. Дефицит от способности
Трите мисии на въоръжените сили наред 
с обобщената оценка на средата на сигур­
ност са инкорпорирани в утвърдените шест 
планиращи сценария, използвани в хода на 
Прегледа на отбраната. По всеки един от тях 
са разработени концепции за провеждане на 
операции, като за всяка концепция са опреде­
лени списъци със задачи и условия за тяхното 
изпълнение. На базата на тази методология 
са дефинирани минимално необходимите 
отбранителни способности, включително и 
за ВВС. Извършеният впоследствие анализ 
на наличните способности на ВВС иденти­
фицира значителен дефицит на способности 
за изпълнение на задачите, произтичащи от 
планиращите сценарии.
2.3. Външнополитически фактори
Трайно променената стратегическа среда на 
сигурност се характеризира с висока динамика, 
ускоряване и усложняване на дестабилизира­
щите процеси както в регионален, така и в 
глобален аспект. НАТО и ЕС ще продължат да 
бъдат основни стълбове на архитектурата на 
сигурност и да оказват положително влияние 
върху глобалната сигурност, като генерират 
доверие и стабилност. Средата на сигурност 
особено се усложни, след като Руската Федера­
ция започна война срещу Украйна и възникна 
реален риск от разширяване на войната на 
територии на държави – членки на НАТО. 
Продължаващата милитаризация на Черно 
море от страна на Русия и използването му 
като плацдарм за осъществяване на военна 
агресия срещу друга черноморска държава 
(Украйна) води до сериозно нарушаване на 
установените принципи на сътрудничество в 
региона, както и на военно-стратегическия 
баланс. Откроява се тенденция за противопос­
тавянето между водещите глобални и регио­
нални сили, които все по-често ще използват