Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 39

БРОЙ  37	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  39  
Националната програма за развитие БЪЛ-
ГАРИЯ 2030, приета с Протокол № 67 на Ми-
нистерския съвет от 2.12.2020 г., е рамковият 
стратегически документ от най-висока степен 
в йерархията на националните програмни 
документи, който определя визията и общите 
цели на политиките за развитие във всички 
сектори на държавното управление, включи-
телно техните териториални измерения. 
Националната програма за развитие БЪЛ-
ГАРИЯ 2030 определя  три стратегически цели 
пред страната ни:
v ускорено икономическо развитие; 
v демографски подем;
v намаляване на неравенствата. 
За изпълнението на тези цели прави-
телствените намерения са групирани в пет 
области (оси) на развитие и са определени 
13 национални приоритета, като дейностите, 
свързани с опазване на здравето, са включени 
в Приоритет 12 Здраве и спорт. В него Нацио­
налната програма за развитие БЪЛГАРИЯ 2030 
дава общите насоки за развитие на сектор 
„Здравеопазване“, като определя две основни 
приоритетни направления:
Ø Промоция на здраве и превенция на 
заболяванията 
В документа се подчертава, че подобряване-
то на здравните характеристики на населението 
е ключово за постигане на растеж, развитие 
и устойчивост и се посочва необходимост-
та от поставяне на по-голям акцент върху 
разширяване на капацитета на системата за 
обществено здравеопазване и мобилизирането 
є към насърчаване на здравословен начин 
на живот и превенция и профилактика на 
болестите.
Областите на въздействие за реализация 
на политиката включват:
– Рисковите фактори за здравето с по-
литики, насочени към повишаване инфор-
мираността на населението за основните 
рискови фактори, които имат отношение 
към хроничните незаразни болести; мерки за 
здравословно хранене, физическа активност, 
намаляване употребата на тютюневи изде-
лия и злоупотребата с алкохол и наркотични 
вещества, здравно и сексуално образование 
сред подрастващите и младите хора; създа-
ване на система за наблюдение, мониторинг 
и оценка на храненето и хранителния статус 
на различни групи от населението.
– Превенция на заболяванията с мерки, 
включващи прилагане на интердисциплина-
рен подход при изпълнение на политиките 
за превенция и създаване на база данни за 
детерминантите на здравето, като основа при 
разработване на национални и регионални 
програми за превенция и контрол, преорие­
нтиране на структурите на националната 
система за здравеопазване към превантивни 
дейности; укрепване на процесите по ели-
минация и ерадикация на значими заразни 
болести, като полиомиелит, туберкулоза, 
СПИН и вирусни хепатити.
Следва да се подчертае, че това е първият 
национален стратегически документ, който 
извежда дейностите по промоция на здраве 
и превенция на заболяванията като основен 
приоритет на държавната политика в областта 
на здравеопазването. 
Ø Здравна мрежа и разходна оптимизация 
Политиката акцентира върху оптимизира-
нето на разходите в системата на здравеопаз-
ването, което е ключово за нейното устойчиво 
функциониране предвид очаквания силен 
натиск за увеличаване на публичния ресурс 
за здравеопазване в резултат на здравно-де-
мографски и икономически фактори, като 
застаряването на населението, нарастването 
на заболеваемостта от хроничните незаразни 
болести, неблагоприятното въздействие на 
околната и трудовата среда, развитието на 
високотехнологични методи за диагностика 
и лечение и др. Посочва се необходимостта 
от мерки за ефективно разпределение на фи-
нансовите ресурси с акцент върху финанси-
рането на дейностите по ранна диагностика 
и ефикасно лечение на социалнозначими 
заболявания, рационална лекарствена упо-
треба и преструктуриране на легловия фонд 
на лечебните заведения с цел развитие на 
дейностите за продължително лечение и за 
палиативни грижи. Планира се оптимизиране 
и повишаване на ефективността на здравна-
та мрежа във всичките є структурни части 
(извънболнична, болнична и спешна помощ), 
подкрепено от активни политики за развитие 
на човешките ресурси и електронизация и 
дигитализация на системата.
Областите на въздействие за реализация 
на политиката включват:
– Национална здравна карта като основен 
инструмент за оптимизиране на структурата 
на здравната мрежа към потребностите на 
населението с цел осигуряване на достъпни 
и качествени здравни услуги на всички нива 
в извънболничната и болничната медицинска 
помощ. Чрез картографирането на здравните 
услуги ще определя необходимостта от осигу-
ряване на инвестиции и/или пренасочване на 
ресурси към сферите, в които има установена 
потребност от определени здравни дейности. 
– Извънболнична медицинска помощ 
с основен акцент върху развитието на ка-
чествената първична медицинска помощ, 
фокусирана върху дейностите, свързани със 
здравното образование и с изграждането на 
умения за здравословен начин на живот, 
рационално предписване на лекарствени 
продукти, както и върху профилактичните 
дейности и продължително наблюдение на 
лицата със социалнозначими заболявания и 
на рисковите групи.