Държавен вестник, бр. 5, 2021 г., стр. 42

СТР.  42	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  5
е необходимо. Всички други видове анестезия 
се организират и провеждат съгласно изиск­
ванията на медицински стандарт „Анестези-
ология и интензивно лечение“. 
3.4.3.4. Изборът на оперативен метод се 
базира на следните принципи: 
3.4.3.4.1. теоретично и практическо владее­
не на оперативните техники от хирургичния 
екип и наличие на необходимото оборудване;
3.4.3.4.2. възможност за решаване на бо-
лестния проблем (излекуване или облекчаване 
на състоянието); 
3.4.3.4.3. да предоставя условия за интра-
оперативно доуточняване на диагнозата (в 
случаите, когато това е необходимо) и за 
справяне с възможните хирургични услож-
нения.
3.4.3.5. При спешни състояния хирургични-
ят екип прецизира решенията си в три степени: 
3.4.3.5.1. решение за предприемане на жи-
вотоспасяваща, неотложна намеса; 
3.4.3.5.2. покана към консултант;
3.4.3.5.3. транспортиране на болния в от-
деление/клиника по детска хирургия с ди-
агностични и терапевтични възможности за 
решаване на конкретния медицински проблем. 
3.4.3.6. В условията на спешност и липса 
на специалист по детска хирургия операцията 
при пациенти до 18-годишна възраст може 
да бъде извършена от лекар с призната ме-
дицинска специалност „Хирургия“ с опит по 
специалността не по малко от пет години. 
3.4.3.7. При извършване на хирургически 
намеси с голям и много голям обем и сложност 
хирургичният екип трябва да има условия за 
взаимодействие със структура по клинична 
патология за извършване на хистологични 
изследвания и/или лекар с призната специ-
алност по клинична патология. 
3.4.3.8. Оперативната находка, видът на 
приложената операция, както и евентуалните 
интраоперативни усложнения се отразяват в 
оперативен протокол. В оперативния протокол 
се описват оперативната диагноза, видът на 
операцията, избраният оперативен достъп, ус-
тановената оперативна находка, извършените 
интраоперативни диагностични процедури, 
обосновката за избрания оперативен подход, 
техническите етапи на извършваната хирур-
гическа намеса, резултатите от интраопе-
ративните патоморфологични изследвания, 
възникналите усложнения и взетите спрямо 
тях мерки, поставените дренажи и условията 
при завършване на операцията. Препоръчи-
телно е използването на схеми при сложна 
интраоперативна находка.
3.4.3.9. Операторът и анестезиологът отра-
зяват в ИЗ назначенията си за следоперативни 
изследвания и необходимите лекарствени 
продукти, техния обем и дозировка. 
3.4.4. Следоперативен период.
3.4.4.1. Хирургичният екип осигурява наб­
людение в следоперативния период на локал-
ния статус и общото състояние на болния, 
на количеството и вида на отделяните през 
дренажите секрети, на жизнените показатели 
и резултатите от лабораторните изследвания. 
При поставяне на пациента в отделение за 
интензивно лечение следоперативният контрол 
и мониторирането се извършват съвместно от 
лекар с призната специалност „Анестезиология 
и интензивно лечение“ и лекар с призната 
специалност „Детска хирургия“. 
3.4.4.2. Хирургът-оператор провежда хирур-
гическото наблюдение, което включва срока 
за отстраняване на дренажи, сонда, катетър 
и др. Той извършва контрол на хирургиче-
ската рана и определя вида на необходимата 
превръзка, условията за изписване, домашно 
наблюдение, контрол след изписването, както 
и необходимостта от диспансеризация, реха-
билитация и др. 
3.4.4.3. В следоперативния период пациен-
тите със септични състояния и усложнения 
задължително се изолират в стаи, обслужвани 
с отделни инструменти и материали за пре-
връзка, с допълнително облекло (препоръчи-
телно за еднократна употреба) на персонала 
и ръкавици, с отделно сортиране и извозване 
на мръсно бельо и отпадъчни материали.
3.5. Изисквания към резултата от осъщест-
вяване на дейността.
3.5.1. Количествени показатели за осъ-
ществяване на дейността в отделението/кли-
никата по детска хирургия от първо ниво на 
компетентност – минимални (задължителни) 
изисквания за годишен обем на медицинските 
дейности:
3.5.1.1. най-малко 300 операции годишно, 
като 10 % от тях трябва да са с „голям“ обем 
и сложност;
3.5.1.2. средната годишна използваемост 
на леглата в дни не трябва да е по-ниска от 
100 дни;
3.5.1.3. годишно преминалите болни на едно 
болнично легло не трябва да са по-малко от 30;
3.5.1.4. годишно средният болничен престой 
не трябва да е по-висок от 6 дни;
3.5.1.5. годишно средният предоперативен 
престой не трябва да превишава 2 дни;
3.5.1.6. оперативната активност не трябва 
да е по-ниска от 50 %.
3.5.2. Критерии и показатели за качество 
на осъществяваната медицинска дейност:
3.5.2.1. следоперативните усложнения не 
трябва да са повече от 5 %;
3.5.3.2. леталитетът в отделението не трябва 
да е по-висок от 2 %.
Б. Второ ниво на компетентност. 
Дейности по специалността „Детска хи-
рургия“ от второ ниво на компетентност се 
извършват в самостоятелна структура – кли-
ника/отделение по детска хирургия на бол-
ница за активно лечение или в отделение/
клиника по хирургия от второ или трето