Държавен вестник, бр. 90, 2016 г., стр. 66

СТР.  66	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  90
в доболничния етап, подготвя документацията 
за хоспитализация (история на заболяването, 
други задължителни формуляри). 
3.4.1.2.3. Спешно или планово постъпващите 
пациенти се подлагат на задължителен санитар­
но-хигиенен преглед и обработка. 
3.4.2. Предоперативен период. 
3.4.2.1. Клиничният преглед на хирургичния 
пациент е специфична диагностична процедура, 
която има две цели: 
3.4.2.1.1. Клиничен диагностичен преглед 
(КДП) – изяснява характера на заболяването, 
неговата органна локализация и топика, влия­
нието или засягането от основното заболяване 
на съседни органи и системи, необходимостта 
от оперативна намеса (показания за операция), 
нейния очакван обем, избор на оперативен достъп 
и оперативна техника, прогноза за очаквания 
резултат и изход. Клиничният диагностичен 
преглед включва следните основни компоненти: 
3.4.2.1.1.1. анамнеза, насочена към уточнява­
не на основното заболяване, неговата органна 
локализация, характер, разпространение в съ­
седни органи и структури, наличие на спешни 
индикации за операция; 
3.4.2.1.1.2. физикален преглед, насочен към 
уточняване на органната локализация на за­
боляването, неговото разпространение и/или 
ангажиране на съседни органи и структури, 
стадии на онкологично заболяване, симптоми, 
подкрепящи тезата за спешно състояние или 
спешни индикации за операция; 
3.4.2.1.1.3. назначаване и провеждане на би­
охимични, микробиологични, вирусологични и 
други специализирани лабораторни изследвания, 
насочени към уточняване на основното заболя­
ване и неговите усложнения; 
3.4.2.1.1.4. назначаване и изпълнение на ин­
струментални изследвания в обем, уточняващ 
характера на основното заболяване и неговите 
усложнения, прецизиращ индикациите за опе­
рация, евентуалния необходим лечебен обем на 
операцията, възможните варианти на оперативно 
или алтернативно нехирургическо третиране на 
заболяването; 
3.4.2.1.1.5. провеждане на консултации със 
специалисти от други клинични специалности, 
насочени към уточняване на диагнозата, пока­
занията за операция и причините за спешност.
3.4.2.1.2. Клиничен преглед за оценка на 
оперативния риск (КПООР) – представлява ос­
новно задължение на хирурга и анестезиолога 
при уточнени показания за операция и взето 
решение за извършване на планова или спешна 
хирургическа намеса. КПООР уточнява общо­
то състояние на пациента, наличието на при­
дружаващи заболявания, шансовете да понесе 
необходимата анестезия и хирургична намеса, в 
резултат на което се уточняват оперативният риск 
и факторите, които го повишават. Клиничният 
преглед за оценка на оперативния риск включва 
следните основни компоненти: 
3.4.2.1.2.1. анамнеза, насочена към уточня­
ване на минали заболявания, придружаваща 
патология и повлияване на общото състояние 
от основното заболяване, имащи значение за 
правилна оценка на оперативния риск, за вида 
и обема на предоперативната подготовка с цел 
максимално подобряване на кондицията на бол­
ния и осигуряване на успешен безпроблемен 
завършек на хирургичната намеса; 
3.4.2.1.2.2. физикален преглед, насочен към 
установяване на данни за здравното състояние 
на пациента, за наличието на придружаващи 
заболявания или повлияване на статуса от ос­
новното заболяване или от минали страдания; 
3.4.2.1.2.3. назначаване и провеждане на био­
химични и други лабораторни тестове, на инстру­
ментални изследвания и консултации със специ­
алисти от други клинични специалности, за да се 
обективизира здравното състояние на пациента 
с оглед правилната оценка на оперативния риск. 
3.4.2.1.2.4. Стандартният КПООР включва за­
дължителни консултации с кардиолог, а за деца до 
18 години – и с педиатър. Този процес завършва 
с преданестезиологичен преглед/консултация с 
оценка на оперативния риск по скалата на АSA 
(Аmerican Society of Anaestesiologists) или друга 
възприета система, изграждане на становище за 
безопасността, индикациите и контраиндикаци­
ите на предстоящата анестезия, планиране на 
възможните анестетични техники и средствата 
за тяхното провеждане.
3.4.2.1.2.5. Окончателната преценка на опера­
тивния риск се прави от хирурга-оператор – при 
условия на спешност и/или от лекарски хирур­
гически колегиум. Тази преценка се съгласува 
с анестезиолог, а при наличие на специфични 
причини – и с други специалисти-клиницисти 
(лекарски консилиум). 
3.4.2.1.2.6. Заключителната оценка на опера­
тивния риск се съобщава и обсъжда с пациен­
та и неговите близки. При отказ от операция 
заради висок оперативен риск е необходимо 
информираното съгласие на пациента, както и 
препоръки за възможното поведение и лечение, 
информация за риска за живота, за възможните 
усложнения, прогноза за изхода от болестта, 
евентуална препоръка за оперативно лечение 
само в условия на спешност. 
3.4.2.2. При индикации за операция и вземане 
на решение за извършване на такава се изисква 
назначаване и провеждане на лечебни мероприя­
тия – подготовка за операция с цел осигуряване 
на оптимално здравно състояние на пациента и 
снижаване на оперативния риск. Подготовката за 
операция включва назначените от консултанта и 
от хирурга лечебни, физиотерапевтични и други 
средства и мерки по отношение на: 
3.4.2.2.1. предстоящата анестезия – клиничен 
преглед и подготовка на пациента за анестезия 
в съответствие с Наредба № 10 от 2010 г. за ут­
върждаване на медицински стандарт „Анестезия 
и интензивно лечение“; 
3.4.2.2.2. антиалергична подготовка при анам­
нестични данни и след предходно тестуване; 
3.4.2.2.3. кардиологична подготовка, лечение 
на сърдечно-съдови заболявания, профилактика 
на кардиологични усложнения; тромбоемболична 
профилактика и лечение; 
3.4.2.2.4. антибактериална профилактика и 
лечение, саниране на придружаващи заболя­
вания и усложнения с възпалителен характер, 
профилактика на сепсис;