Държавен вестник, бр. 79, 2018 г., стр. 98

СТР.  98	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  79
1. съвършен тип – с дренажна траншея до 
водоупора;
2. несъвършен тип – с дренажна траншея, 
висяща над водоупорния пласт.
(2) При път в изкоп се изпълняват два на-
длъжни дренажа под пътните окопи или под 
банкетите. При смесен напречен профил се 
изпълнява един надлъжен дренаж откъм стра-
ната на ската.
(3) Горното ниво на дренажните тръби в 
траншейните дренажи се проектира така, че 
да е под дълбочината на замръзване на почва-
та, което се приема 1,00 m за първи климати-
чен район и 0,70 m за втори климатичен район 
на страната съгласно фигура 122.
Фигура 122. Климатично райониране на 
Република България
(4) Допускат се пластове с дренажни и ка-
пиляропрекъсващи функции в основата на 
пътния насип, ако височината на насипа е над 
4,00 m съгласно фигура 119 и фигура 121.
(5) Не се допуска проектиране на дренажни 
пластове в зона А на земното тяло непосред-
ствено под пътната настилка, освен в изкоп за 
пътища II и III клас и местни пътища, ако не е 
предвидена друга дренажна система, съгласно 
фигура 108.
Чл. 219. (1) За хоризонтални тръбни дре-
нажи се използват плътни или перфорирани 
керамични, бетонни, пластмасови и други ви-
дове тръби с минимални размери на диаме-
трите, както следва: 20 cm – за автомагистра-
ли и скоростни пътища, 15 cm – за пътища I 
и II клас, 10 cm – за пътища III клас и местни 
пътища.
(2) Широчината на дъното на дренажния 
наклон е от 0,50 до 1,00 m в зависимост от 
дълбочината му.
(3) Дренажната траншея се запълва с фил-
триращи материали с коефициент на водопро-
пускливост, по-голям от 5,00 m/24 h, които се 
подреждат на пластове по принципа на обрат- 
ния филтър – намаляване големината на диа-
метъра на зърното от долу нагоре и от вътре 
навън.
Чл. 220. (1) В местата на промяна на на-
правлението на дренажа в ситуация и в на-
длъжен профил се проектират събирателни 
(контролни) шахти на разстояние не по-го-
лямо от 50,00 ÷ 60,00 m за глинести почви и 
70,00 ÷ 80,00 m за песъчливи почви за автома-
гистрали, скоростни пътища и пътища I клас 
и 250 m за останалите пътища.
(2) При прилагането на гъвкави гофрирани 
дренажни тръби е допустимо изменението на 
направлението и между събирателните шахти.
Чл. 221. Хидравличното оразмеряване на 
траншейните тръбни дренажи се извършва за 
най-високото ниво на почвените води, опре-
делено от хидрогеоложките проучвания, из-
искваното ниво на понижаване на почвените 
води и дълбочината на залягане на водоупор-
ния пласт.
Чл. 222. (1) Разновидност на траншейните 
дренажи са дренажите зад подпорните стени 
съгласно фигура 116. Те се изграждат в отко-
сите на земния масив зад подпорната стена с 
оглед намаляване на хидростатичния и хидро-
динамичния натиск върху стената.
(2) Проектната плътност на дрениращия 
материал се дефинира по технологичната про-
цедура, според която той се полага и уплътня-
ва на пластове с дебелина до 30 cm.
(3) Отвеждането на водата се осигурява с 
надлъжен наклон на тръбите 1,00 ÷ 3,00 % и 
чрез напречно вграждане на барбакани в под-
порните стени. Барбаканите се разполагат на 
разстояние 1,20 ÷ 1,50 m във вертикално на-
правление и на 2,00 ÷ 4,00 m в хоризонтално 
направление.
Чл. 223. В откосите на изкопите се прила-
гат дренажни завеси – екраниращи дренажи 
съгласно фигура 123, пресичащи плитко или 
дълбоко разположен водоносен пласт, вряза-
ни откосни дренажи при значителна дебели-
на на водоносния пласт съгласно фигура 117, 
насипани откосни дренажи за осушаване по-
върхността на откосите или на склоновете от 
повърхностна или капилярна вода съгласно 
фигура 124, каптажи – при излаз на почвени 
води в основата на насип съгласно фигура 125, 
хоризонтални дренажи – за непосредствено 
осушаване на откосите на изкопите или на 
свлачищните склонове съгласно фигура 118.