Държавен вестник, бр. 104, 2023 г., стр. 32

СТР.  32	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  104
на чл. 80, ал. 1 ПОДНС водещата комисия се 
произнася с решение за недопустимостта на 
предложенията (в този смисъл Решение № 5 
от 2009 г., т. 4; Решение № 10 от 2012 г., т. III). 
Също така, според цитираната вече в мотивите 
практика на съда възприемането или отказа 
на един или друг способ за упражняване на 
избирателното право (активно) е предмет на 
преценка по целесъобразност от Народното 
събрание и една конституционна юрисдикция 
не може със свое решение да замести в такива 
случаи волята на народното представителство. 
Конституционният съд не намира основание 
в настоящото производство да се отклони от 
посочената практика и искането за устано­
вяване на противоконституционност на § 54 
ЗИДИК (обн., ДВ, бр. 104 от 30.12.2022 г.) 
следва да бъде отхвърлено.
Предвид всичко изложено дотук и на ос­
нование чл. 149, ал. 1, т. 2 от Конституцията 
Конституционният съд
Р Е Ш И :
Обявява за противоконституционни раз­
поредбите на: чл. 212, ал. 5 в частта „както 
и в случаите, в които няма лице, на което 
Централната избирателна комисия е възло­
жила дейности по техническото осигуряване 
и поддръжка на техническото устройство за 
гласуване, владеещо български език, което 
да инсталира и поддържа техническите ус­
тройства за машинно гласуване“ и чл. 213б, 
ал. 1 в частта „получили над четири на сто 
от действителните гласове на последните про­
ведени парламентарни избори“ от Изборния 
кодекс (обн., ДВ, бр. 19 от 5.03.2014 г.; посл. 
изм. и доп., бр. 104 от 30.12.2022 г.).
Отхвърля искането за установяване на 
противоконституционност на разпоредбите на 
чл. 206, ал. 1 в частта „може по свой избор 
да“ и „с хартиена бюлетина или“; чл. 206, 
ал. 3; чл. 212, ал. 4; чл. 213в; чл. 268, ал. 4 и 5; 
чл. 271 в частта „като преброява бюлетините 
от машинното гласуване“; чл. 430 в частта 
„като преброява бюлетините от машинното 
гласуване“ от Изборния кодекс (обн., ДВ, 
бр. 19 от 5.03.2014 г.; посл. изм. и доп., бр. 104 
от 30.12.2022 г.), както и на § 54 ЗИДИК (обн., 
ДВ, бр. 104 от 30.12.2022 г.).
Председател: 
Павлина Панова
8781
ОПРЕДЕЛЕНИЕ № 10
от 11 декември 2023 г.
по конституционно дело № 20 от 2023 г.
Конституционният съд в състав: предсе­
дател: Павлина Панова, членове: Мариана 
Карагьозова-Финкова, Константин Пенчев, 
Филип Димитров, Таня Райковска, Надежда 
Джелепова, Атанас Семов, Красимир Влахов, 
Янаки Стоилов, Соня Янкулова, при участието 
на секретар-протоколиста Гергана Иванова 
разгледа в закрито заседание на 11.12.2023 г. 
конституционно дело № 20/2023 г., докладвано 
от съдия Красимир Влахов.
Производството e по чл. 149, ал. 1, т. 1 от 
Конституцията на Република България във 
фазата по допустимост по чл. 19, ал. 1 от 
Закона за Конституционен съд (ЗКС).
Делото е образувано на 17.11.2023 г. по ис­
кане на 48 народни представители от 49-ото 
Народно събрание за задължително тълку­
ване на чл. 155, ал. 1 и 2 от Конституцията 
по въпроса: „Задължително ли е наличие на 
мнозинство от три четвърти от всички народни 
представители за всяко от трите гласувания за 
приемане на закон за изменение и допълнение 
на Конституцията, така както е посочено в 
чл. 155, ал. 1 от Конституцията, и липсата 
на този кворум за което и да било от трите 
гласувания препраща ли задължително към 
ново разглеждане на всяко от тях по реда на 
чл. 155, ал. 2, изр. първо от Конституцията?“.
Вносителят твърди, че необходимостта от 
исканото тълкуване произтича от противоре­
чивото прилагане на разпоредбите на чл. 155, 
ал. 1 и 2 от Конституцията от „различните 
легислатури на Народното събрание“ при 
разглеждане на предложения за изменение 
и допълнение на Основния закон „като ба­
зова конструкция на съвременния български 
конституционализъм“. Посочва, че съобразно 
„наложилата се парламентарна практика“ 
парламентът с решение приема правила за 
процедурата, по която се разглежда проек­
тът на закон за изменение и допълнение на 
Конституцията, като тези правила намират 
приложение за конкретния законопроект, 
изрично посочен в тях.
Според изложеното в искането във всички 
тези случаи процедурните правила са пред­
виждали, че изискваното от чл. 155, ал. 1 от 
Конституцията квалифицирано мнозинство от 
три четвърти от всички народни представите­
ли е задължително и за трите гласувания на 
проекта на закон за изменение и допълнение 
на Конституцията. Вносителят се позовава 
конкретно на „Правила за процедурата за 
обсъждане и приемане на Законопроекта за 
изменение на Конституцията на Републи­
ка България“, приети с решение на 43-ото 
Народно събрание от 10.06.2015 г., където в 
чл. 3, ал. 3 е предвидено, че законопроектът 
за изменение и допълнение на Конституцията 
е приет на първо гласуване, ако за него са 
гласували три четвърти от всички народни 
представители, като ал. 4 предвижда, че „ако 
законопроектът получи от по-малко от три 
четвърти, но не по-малко от две трети от 
гласовете на всички народни представители, 
се поставя за ново разглеждане не по-рано 
от два и не по-късно от пет месеца“ и при 
новото разглеждане е приет, „ако за него са 
гласували не по-малко от две трети от всички 
народни представители“. Според чл. 4, ал. 4 
от тези правила в хипотезата на чл. 3, ал. 3