Държавен вестник, бр. 55, 2016 г., стр. 29

БРОЙ  55	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  29  
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ 
§ 4. Методиката е разработена в изпълнение 
на чл. 156е, ал. 9 от Закона за водите и съобразно 
Ръководство № 20 за прилагане на изключенията 
за постигане на целите за опазване на околна­
та среда от Общата стратегия за прилагане на 
Рамковата директива за водите и Ръководство 
№ 1 „Икономика и околна среда – Предизвика­
телства при изпълнение на Рамковата директива 
за водите“, т. нар. документ WATECO.
§ 5. Указания по прилагането на методиката се 
дават от министъра на околната среда и водите.
§ 6. Прилагането на методиката не води до 
отпадане на задължението за спазване изисква­
нията на Закона за водите и други нормативни 
актове, регулиращи разглежданите обществени 
отношения.
Приложение № 1 
към чл. 13, ал. 6
МЕТОДИКА
за извършване на оценка на ефективността на 
разходите, анализ разходи – ползи и оценка на 
прекомерността на разходите
А. Методология за анализ на ефективността 
на разходите (АЕР) на програма от мерки
Методологията за разработване на АЕР 
включва три основни стъпки:
1. Определяне на ефекта от прилагане на 
мерките.
2. Определяне на разходите за предложените 
мерки.
3. Оценка на ефективността на разходите.
А . 1 .  О п р е д е л я н е  н а  е ф е к т а  о т 
п р и л а г а н е  н а  м е р к и т е .
Извършва се определяне на ефекта от прила­
гането на основните мерки, изисквани съгласно 
съществуващото законодателство на Общността 
и включени в Договора за присъединяване на 
България към ЕС.
За целта се определя ефектът на основните 
мерки върху всеки един от показателите, по ко­
ито за даденото водно тяло има отклонение от 
референтните стойности. Анализът показва дали 
реализацията на основните мерки ще доведе до 
достигане на добро състояние на съответното 
водно тяло и/или до предотвратяване на риска 
от влошаване на показателите, характеризиращи 
доброто състояние.
В случай че основните мерки се окажат дос­
татъчни, то за съответното тяло не се извършват 
по-нататъшни анализи за включване на допъл­
нителни мерки.
В случай че основните мерки не са достатъч­
ни за постигане на добро състояние на водните 
тела, то тогава се извършва оценка на възмож­
ните комбинации от мерки. За целта се оценява 
възможността да се постигнат показателите за 
добро състояние и предотвратяване риска от вло­
шаване чрез набор от основни и допълнителни 
мерки. Анализът се съсредоточава към избор 
на мерки, чрез които да се достигнат референт­
ните стойности на показателите, по които не е 
достигнато добро състояние или има риск от 
влошаване. Конкретните комбинации почиват 
на следните принципи:
 Задължително включване на основните 
мерки, предвидени за съответното водно тяло.
 Включване на допълнителни мерки, за 
които се определят прогнозни стойности за 
влияние върху показателите.
 Създаване на комбинации от мерки, чрез 
които да се достигнат референтните стойности, 
като се отчита възможната синергия между 
отделните мерки. 
За определяне на ефекта от изпълняваните 
мерки в зависимост от наличните данни се из­
ползват следните подходи:
• на база реални данни за намалението на 
количествата на даден замърсител, който е 
причина за непостигане на добро състояние за 
водно тяло;
• на база емпирични данни от намалението 
на количеството на даден замърсител в райони, 
където подобна мярка е била приложена.
При липса на данни за прилагане на описаните 
подходи ефектът на дадена мярка се определя на 
база експертна оценка. Целта на тази оценка е 
да се прогнозират прагове на въздействие върху 
оценяваните параметри. 
В практически план методологията озна­
чава:
Идентифициране на всички основни мерки 
за съответното тяло от нормативни докумен­
ти, чрез които страната е поела ангажименти 
с присъединяването си към ЕС – например 
изпълнение на задълженията по Прилагащата 
програма за изпълнение на директивата за 
пречистване на отпадъчните води за агломе­
рации над 2000 екв. ж.
Определяне дали основните мерки са 
достатъчни за постигане на добро състояние  
и/или предотвратяване на риска от влошаване 
на водното тяло. Ако се установи, че те не са 
достатъчни, се оценява влиянието на допъл­
нителните мерки, което се извършва на база 
съществуващи данни или експертни оценки за 
влиянието на тези мерки върху състоянието 
на водните тела. 
Пример: Оценка на влиянието на мярката за 
подобряване на екологосъобразните практики 
в земеделието върху показателя замърсяване 
с фосфор при първия подход се извършва на 
база оценка на количествата фосфор, попаднали 
във водното тяло вследствие на използването 
на торове, съдържащи тази субстанция. При 
втория подход за определяне на тези параметри 
на влияние се използват емпирични данни от 
намалението на замърсяването с фосфор в ра­
йони, където подобна мярка е била приложена. 
При липса на данни тези параметри се оп­
ределят на база експертна оценка, почиваща 
на площите отглеждани култури в района, и/
или други фактори, свързани с дадената мярка.
При оценката на ефекта на мерките се отчи­
та и възможността за взаимно влияние между 
две и повече мерки, което може да бъде както 
положително, така и отрицателно.