Държавен вестник, бр. 87, 2017 г., стр. 42

СТР.  42	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  87
за болнично лечение и т.н., изброяване на 
видове дейности, методи и др., посочване 
на местоположение и т.н.), органът е създал 
норми. Тези норми имат обвързващ харак-
тер. Изводът за задължителния характер на 
приетите норми следва от съдържанието на 
редица разпоредби на Закона за лечебните 
заведения, в които нормата (предписанието 
или разпоредбата) на Националната здравна 
карта е предвидена като предпоставка за 
възникване, упражняване или прекратяване 
на права или за пораждане на задължения. 
Така например в чл. 32, ал. 3 е предвидено, 
че с Националната здравна карта се идентифи-
цират по области потребностите от лекари и 
лекари по дентална медицина по специалности 
и специалисти от професионално направление 
„Здравни грижи“ в извънболничната медицин-
ска помощ, както и броят легла за болнично 
лечение и медицински дейности по видове и по 
нива на компетентност на съответните струк-
тури, като се извършва тяхното планиране, 
а също и планиране на лечебните заведения, 
осъществяващи високотехнологични методи 
на диагностика и лечение, а в чл. 34, ал. 4 е 
посочено, че Националната здравна карта е 
задължителна за планирането на медицин-
ските дейности по видове, осъществявани в 
лечебните заведения. 
Съгласно чл. 34а в областите, в които броят 
на леглата за болнично лечение надвишава 
конкретните потребности от брой легла по 
видове, определени с НЗК, директорите на 
РЗОК сключват договори с лечебни заведения 
за болнична помощ или техни обединения, 
избрани по критерии и по ред, определени с 
наредба на Министерския съвет. 
В чл. 37а, ал. 1 е предвидено, че преди 
издаване на разрешение за осъществяване на 
лечебна дейност по чл. 46 за новите лечебни 
заведения за болнична помощ комисията по 
чл. 32, ал. 1 извършва оценка на потребно-
стите на населението от медицинска помощ 
въз основа на Националната здравна карта. 
Според ал. 5 и 6 комисията по ал. 1 изразява 
становище, което е положително – когато са 
налице потребности за съответните легла за 
болнично лечение и медицински дейности по 
видове и нива на компетентност на съответни-
те структури, на територията на съответната 
област, определени в НЗК, или отрицател-
но – когато съществуващият брой легла за 
болнично лечение и медицински дейности на 
територията на областта превишава конкрет-
ните потребности от легла за болнично лечение 
и медицински дейности по видове и нива на 
компетентност на съответните структури, оп-
ределени в НЗК. Според ал. 8 на същия член 
при отрицателно становище по ал. 6 новото 
лечебно заведение за болнична помощ не се 
включва в Националната здравна карта и не 
може да сключва договор с Националната 
здравноосигурителна каса до актуализацията 
на картата по реда на чл. 34, ал. 2. 
Според чл. 37б, ал. 1 по реда на чл. 37а се 
извършва и оценка на потребностите на насе-
лението от нови медицински дейности, които 
ще се осъществяват от лечебните заведения 
за болнична помощ, а според ал. 3 при отри-
цателно становище на комисията по чл. 32, 
ал. 1 за осъществяване на нови медицински 
дейности последните не се включват в Нацио-
налната здравна карта и лечебното заведение 
не може да сключва договор с Националната 
здравноосигурителна каса за заплащане на 
тези медицински дейности до актуализацията 
на картата по реда на чл. 34, ал. 2. 
В чл. 81, ал. 1, т. 1 е регламентирана 
възможността лекари и лекари по дентална 
медицина с основна или профилна медицин-
ска специалност, които работят в лечебно 
заведение за болнична помощ по чл. 9 или 
лечебни заведения по чл. 10, да регистрират 
индивидуална практика, ако в същото насе-
лено място няма регистрирана такава или 
регистрираните лица от същата основна или 
профилна специалност са недостатъчни, като 
те могат да сключват договори с НЗОК само 
при преценка за недостатъчност. В чл. 81, 
ал. 2 е регламентирана възможността НЗОК 
да сключи договори с лечебните заведения за 
извънболнична помощ по ал. 1, т. 3 за специ-
алностите, заети от специалисти по ал. 1, ако 
са изпълнени условията на чл. 62 от Закона 
за здравното осигуряване (преценка за недос-
татъчност). Според ал. 3 на чл. 81 преценката 
за недостатъчност по ал. 1, т. 1 и ал. 2 се 
извършва в зависимост от потребностите от 
медицинска помощ съгласно Националната 
здравна карта. 
Предвид изложеното налага се изводът, че 
по своето съдържание Националната здравна 
карта в значителната си част съдържа правно-
обвързващи норми, които по своята същност 
представляват правила за поведение. 
 Обстоятелството, че Националната здравна 
карта е правен инструмент, форма за осъщест-
вяване на националната здравна политика, не 
изключва нормативния характер на нейното 
съдържание. Вярно е обратното, като един от 
законовите механизми за осъществяване на 
здравната политика Националната здравна 
карта по предназначение създава задължи-
телна рамка за предоставяне и ползване на 
извънболнична и болнична медицинска помощ 
с публични средства. 
Обстоятелството, че в НЗК се съдържат 
и статистически данни (част І, т. 1, 4, 8 от 
решението на МС), не променя факта, че в 
останалата си част НЗК съдържа правила за