Държавен вестник, бр. 21, 2015 г., стр. 6

СТР.  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  21
с цел да се определи минималният разход за 
здравноосигурено лице за предоставяне на 
базова услуга.
4. Изчисляване на изравняващи риска 
коефициенти.
За да се гарантира, че системата на ка-
питационно заплащане осигурява подхо-
дящи стимули и компенсира доставчиците 
за обслужване на населението с различни 
здравни нужди, се използват коефициенти 
за изравняване на финансовия риск. По този 
начин не се допуска изпълнители на ПИМП 
да бъдат склонни да привличат по-здрави 
пациенти (селекция на риска) и да избягват 
регистрацията на скъпоструващите пациенти 
(възрастни или хронично болни).
Калкулира се корекцията на риска спрямо 
възраст (пол, здравен статус и др.), като за 
целта се изчисляват коефициенти за корек­
ция. С тях се коригира надолу или нагоре 
базовата капитационна стойност и се създават 
диференцирани капитационни плащания за 
отделните възрастови групи.
Въвежда се допълнително заплащане (на 
базата на комбинация от фактори, в т. ч. 
географски коефициент) за изравняване на 
риска за работа в неблагоприятни региони.
5. Поддържане на базата данни на записа-
ните пациенти.
Капитационното заплащане се основава 
на регистрацията на лицата при определен 
изпълнител на медицинска помощ за фиксиран 
период от време. Броят на регистрираните 
лица е една от детерминантите на общия 
размер финансови средства, които изпълни-
телят ще получи. Здравноосигурените лица 
имат възможност (и задължението) за сво-
боден избор на изпълнител на медицинска 
помощ за фиксиран период. Базата данни със 
записаните при ОПЛ лица се осъвременява 
след приключването на всеки отчетен период 
всеки месец. Въз основа на точните и осъ-
временени данни капитационното заплащане 
може да бъде изменяно и приспособявано в 
съответствие с избора на пациентите.
6. Изчисляване на индивидуален капитаци-
онен бюджет на изпълнителя на медицинска 
помощ.
Когато елементите на капитационното 
заплащане са конструирани – базова ка-
питационна стойност, брой на записаните 
здравноосигурени лица, детайлна информация 
за характеристиките на лицата и набор от 
изравнителни коефициенти, капитационният 
бюджет за всеки изпълнител се изчислява, 
както следва:
Капитационен бюджет на единицата I = ? 
[(коефициент за корекция за група А) х (брой 
на регистрираните в група А) х (базовата 
капитационна стойност) + (суми за работа в 
населени места с неблагоприятни условия)].
Коефициентите за изравняване на риска 
служат за преразпределяне на средствата 
в рамките на ПИМП, но те не променят 
размера на наличните средства. Базовата 
капитационна стойност се изчислява от пре-
теглените средни размери на средствата за 
ЗОЛ, които са налични във фонда за ПИМП, 
претеглени чрез възрастов/пол коефициент 
на регистрираните при всеки изпълнител на 
първична извънболнична услуга.
7. Поддържане на финансова и управлен-
ска система.
Изпълнителите на ПИМП са длъжни да 
имат в наличност в лечебните заведения и 
да поддържат софтуер за изготвяне и съхра-
няване на счетоводни и медицински отчети.
8. Капитационното заплащане потенци-
ално има позитивен ефект – задържане на 
разходите, но също и потенциално негати-
вен ефект за намаляване на количеството 
и качеството на необходимите услуги. По 
тази причина се комбинира със заплащане 
за дейност (допълнителен елемент от фор-
мирането на общия финансов ресурс за ра-
ботата на ОПЛ) като гаранция, че ресурсите 
са използвани за осигуряването на достъп 
до необходимите по обем и качество услуги.
IV. Методика за изчисляване на реим-
бурсните нива за заплащане за извършена 
дейност:
1. Капитацията прехвърля осигурителния 
риск върху изпълнителите на медицинска 
помощ и ги възпира от свръхпредлагане на 
услуги. Това налага да се съчетае с използва-
нето на базиран на резултата механизъм за 
заплащане за предоставяне на специфични 
услуги.
2. Заплащането за извършена дейност се 
базира на системата такса за услуга, при 
която изпълнителят на медицинска помощ е 
реимбурсиран за предоставянето на всяка ин-
дивидуална услуга. Използват се два подхода 
за заплащане: първият, базиран на ресурсите 
(т. нар. „retrospectivecost-based“ payment), или 
вторият, базиран на резултатите, като този 
подход може да бъде въведен с определянето 
на показатели за качество като допълните-
лен финансов стимул за изпълнителите на 
медицинска помощ.
Раздел II
Методика за остойностяване на дейностите 
в специализираната извънболнична меди-
цинска помощ
I. Изчисляването на реимбурсните стой-
ности на отделните дейности в обхвата на 
специализираната извънболнична медицин-
ска помощ (СИМП) се извършва при следната 
последователност:
1. Обобщаване на информацията от НЗОК 
за обема и цените на отчетените и заплатените