Държавен вестник, бр. 33, 2019 г., стр. 5

БРОЙ  33	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  5  
УКАЗ № 77
На основание чл. 98, т. 4 от Конституцията 
на Република България
П О С Т А Н О В Я В А М :
Да се обнародва в „Държавен вестник“ Зако-
нът за ратифициране на Споразумението между 
Министерството на финансите на Република 
България и Организацията за икономическо 
сътрудничество и развитие (ОИСР), приет от 
44-то Народно събрание на 5 април 2019 г.
Издаден в София на 15 април 2019 г. 
Президент на Републиката:  
Румен Радев
Подпечатан с държавния печат.
Министър на правосъдието: 
Данаил Кирилов
ЗАКОН
за ратифициране на Споразумението между 
Министерството на финансите на Република 
България и Организацията за икономическо 
сътрудничество и развитие (ОИСР)
Член единствен. Ратифицира Споразуме-
нието между Министерството на финансите 
на Република България и Организацията за 
икономическо сътрудничество и развитие 
(ОИСР), подписано на 7 март 2019 г. в София 
и на 21 март 2019 г. в Париж.
Заключителна разпоредба
Параграф единствен. Законът влиза в сила 
от деня на обнародването му в „Държавен 
вестник“.
Законът е приет от 44-то Народно съб- 
рание на 5 април 2019 г. и е подпечатан с 
официалния печат на Народното събрание.
Председател на Народното събрание:  
Цвета Караянчева
2721
ОБРЪЩЕНИЕ
на 44-то Народно събрание към българския 
народ по повод 140-ата годишнина от Учреди-
телното събрание и приемането на Търновската 
конституция
Уважаеми сънародници,
Уважаеми граждани на Република България!
Днес в старопрестолния град на тържествена 
сесия 44-то Народно събрание отдава почит и 
признание на делото на нашите предци, които 
преди 140 години на Учредителното събрание 
положиха подписите си под Търновската кон-
ституция. С този акт 211 народни представи-
тели съградиха фундамента за развитието и 
просперитета на Третата българска държава.
Сред бащите учредители са видни възрож- 
денци, книжовници, борци за свобода и цър-
ковна независимост и строители на съвременна 
България. С вижданията си за устройство на 
възстановената държава т. нар. консерватори 
Константин Стоилов, Димитър Греков, Тодор 
Икономов, Марко Балабанов и определените за 
либерали Петко Славейков, Петко Каравелов, 
Стефан Стамболов, Драган Цанков слагат на-
чалото на политическия дебат – емоционален 
и ожесточен, но и ползотворен и градивен.
Носители на възрожденския дух, независи-
мо от различията във визията за устройството 
на държавата, народните представители са 
обединени в стремежа си да постигнат една 
свята и жадувана цел – да съградят модерна, 
независима и просперираща България. Те про-
явяват политическа воля и приемат не както 
предвижда Берлинският договор „органически 
устав“, а Конституция, за да е ясно, че бъл-
гарското Княжество е свободно. В Основния 
закон вписват държавния герб, държавния 
печат и българския трикольор като израз на 
самочувствие и стремеж да градят равноправна 
с другите държава.
Всички ние им дължим дълбока признател-
ност за това, че гласуват Конституция, която 
отговаря на интересите на българския народ. Тя, 
като една от най-демократичните за времето си 
конституции, осигурява условия за развитието 
и възхода на България и гарантира основни 
права и свободи за гражданите; категорично 
забранява робството и съществуването на 
съсловия; прокламира свобода на личността, 
задължително и безплатно основно образование, 
свобода на словото, печата, събранията и сдру-
женията, неприкосновена частна собственост 
и всеобщо избирателно право за навършилите 
21 години избиратели.
Приетият в Търново Основен закон ре-
гламентира държавното устройство и приема 
традиционното разделение на властите на 
законодателна, изпълнителна и съдебна. Залег-
налите в него принципи и ценности, неговият 
дух на демократичност и равноправие са живи 
и днес като неотменна част и от съвремен-
ната българска Конституция. Депутатите от 
Учредителното събрание с чест и достойнство 
изпълняват своята историческа мисия и полагат 
устоите на българската държавност. С делата 
си те доказват, че са възрожденци, но и дър-
жавници. Благодарение и на тяхната дейност 
България получава възможност да се върне 
на картата на Европа като част от модерния, 
демократичен и цивилизован свят.
Търновската конституция е основен закон 
на Третото българско царство повече от 68 
години. Търновската конституция – за времето 
на нейното действие – се превръща в идеал за 
политическо и конституционно устройство на 
българската държава. Заложените в нея свобо-
ди на българските граждани са накърнявани 
и отменяни, но са просъществували не само 
на книга, а и като дух сред свободолюбивото 
българско гражданство. Политическите борби