Държавен вестник, бр. 26, 2019 г., стр. 60

СТР.  60	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  26
кото по-високо в йерархията на сравнителните 
алтернативи е използваната в анализа, толкова 
по-висока е достоверността му.
Изборът на която и да е от сравнителните 
алтернативи трябва да бъде обоснован от гледна 
точка на българската терапевтична практика.
3.6. Перспектива.
Анализите следва да отразяват перспективата 
на заплащащата институция.
Обществената перспектива е препоръчителна 
при оценката на ваксинационни програми, скри­
нингови програми, профилактични програми.
3.7. Времеви хоризонт.
Времевият хоризонт на анализа следва да бъде 
достатъчно дълъг, за да се гарантира, че всички 
важни бъдещи различия в разходите и резулта­
тите между алтернативите са идентифицирани.
Изборът на времеви хоризонт на анализа 
трябва да бъде обоснован от гледна точка на 
очакваната продължителност на живот на за­
сегнатото население, както и отчитането на 
дългосрочните терапевтични резултати при него.
3.8. Използвани методи.
Основният икономически метод, който се 
прилага при оценката на здравната технология, 
трябва да включва най-малко анализ разход-по­
лезност (CUA) или анализ разход-ефективност 
(CEA). Когато е уместно, могат да бъдат прове­
дени повече от един анализ.
При сравнителни алтернативи с липса на 
превъзходства на терапевтичните резултати 
може да се приложи анализ разход-минимум 
(СМА), както и при оценка на комбинирани 
лекарствени продукти, когато терапевтичният 
резултат е сравнен с този на монопродуктите. 
Методът анализ разход-полза (СВА) може да се 
използва при оценка на ваксинационни програми, 
здравни програми, апаратура, организационни 
мерки в здравеопазването (напр. скринингови 
програми и др.).
Изборът на аналитичен метод трябва да бъде 
обоснован от гледна точка на заплащащата ин­
ституция, времевия хоризонт, доказателствата 
за терапевтичните резултати.
При приложението на методите се спазват 
основните теоретични препоръки, както и тези 
на Добрите изследователски практики.
3.9. Разходи за оценяваната здравна технология.
Цената на всяка единица от оценяваната 
технология и алтернативите трябва да бъде пред­
ставена като единична цена, стойност на курс 
на лечение в рамките на една година, както и 
други разходи, необходими за приложението є 
(когато е необходимо).
Източниците на всички единични цени и раз­
ходи трябва да бъдат посочени, за да е възможно 
сравнение. За цени на лекарствените продукти 
се използват регистрите на Националния съвет 
по цени и реимбурсиране на лекарствените 
продукти (НСЦРЛП), когато има такива; за 
цени на здравни услуги – Националният рамков 
договор и подзаконовите нормативни актове, 
издадени във връзка с него. Останалите видове 
цени на услуги, които не се покриват от НЗОК, 
могат да бъдат взети от тарифи на лечебни 
заведения и други източници, които трябва да 
бъдат посочени. В тези случаи се препоръчва 
да се използва повече от един източник и да се 
изчисли средна цена.
Разходите за лечение следва да бъдат пред­
ставени таблично – разходи за курс на лечение 
за един пациент и за всички потенциални па­
циенти, на които ще се прилага лекарственият 
продукт.
Разходите за лекарствената терапия следва да 
се изчислят по пределна цена на ниво търговец 
на дребно с данък върху добавената стойност 
(ДДС). Ако продуктът кандидатства за 100 на 
сто реимбурсация в приложение № 1, разходите 
трябва да се изчислят по цена на търговец на 
едро с ДДС. В случаите на кандидатстване за 
приложения № 2 и 3 разходите трябва да се 
изчислят по цена на търговец на едро с ДДС.
В случаите на реимбурсация, по-ниска от 100 
на сто, в отделна таблица следва да се изчислят 
разходите за НЗОК и за пациента по цени на 
търговец на дребно с ДДС.
Разходите за лечение със сравнителните алтер­
нативи се представят таблично – разходи за курс 
на лечение за един пациент за един месец и за 
една година. Представят се разходите, определени 
на базата на цена на търговец на едро или на 
търговец на дребно, в зависимост от нивото на 
реимбурсация. Следва да бъдат включени разхо­
дите за всички клинично съпоставими алтерна­
тиви на оценявания продукт, както и приетото 
за стандарт лечение съгласно терапевтичните 
ръководства или национални стандарти. Важно 
е да се определят лекарствените продукти, които 
най-вероятно ще бъдат заменени от оценяваната 
здравна технология.
Когато е необходимо да се остойности трудът 
на медицинските и на други специалисти, се 
прилагат нормативите за минимален осигури­
телен доход.
Директните медицински разходи се пред­
ставят като сума от разходите за технологията, 
нейното въвеждане в употреба, допълнителни 
процедури, разходи за други здравни дейности, 
разходи за лечение на нежелани събития и/или 
усложнения, инвестиционни и управленчески 
разходи. Възможно е да се добавят и други ви­
дове разходи, които могат да имат отношение 
към здравната технология.
Индиректните разходи се изчисляват само 
при значителни социални и икономически пол­
зи от въвеждането на новата технология, които 
са извън здравните ползи. При изчисляване на 
индиректните разходи се препоръчва методът 
на човешкия капитал. Посочва се какъв вид 
индиректни разходи се остойностяват – загуби от 
неработоспособност поради временно отсъствие 
от работа, загуби от трайна неработоспособност, 
намалена работоспособност, преждевременно 
пенсиониране, преждевременна смъртност или 
други.
Индиректните разходи се представят и оценя­
ват отделно от директните медицински разходи.