Държавен вестник, бр. 65, 2010 г., стр. 135

БРОЙ  65	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  135  
пациента същността на изследването или ле­
чението, ползата и рисковете от провеждането 
им и да получи от пациента писмено съгласие.
3. Лекарят осигурява провеждането на 
необходимото изследване или лечение, в ко­
ето вземат участие останалите служители от 
структурата по нуклеарна медицина съобразно 
тяхната специалност.
4. Лекарят съставя окончателните документи 
за проведеното изследване или лечение, като 
по негова преценка те могат да бъдат обсъде­
ни с лекаря, изпратил пациента за изследване 
или лечение.
5. Резултатите от извършените изследвания 
в структурата по нуклеарна медицина трябва 
да съдържат най-малко следната информация: 
трите имена и годините на пациента, датата на 
изследването, вида на изследването, използва­
ните радиофармацевтици и аплицираната ак­
тивност, получените резултати от изследването 
и неговата интерпретация, подпис на лекаря, 
извършил изследването.
6. Документите за осъществените изследва­
ния или лечение в структурата по нуклеарна 
медицина трябва да се съхранявят 5 години.
7. Преди напускане на лечебното заведение 
пациентът получава писмени инструкции за 
поведение с цел осигуряване на радиацион­
ната защита на близките му и други лица от 
населението. 
VI. Осигуряване на качеството
1. Всички нуклеарномедицински структури 
трябва да имат разработена политика за оси­
гуряване на качеството, която включва:
а) контрол на качеството на прилаганите 
радиофармацевтични вещества;
б) контрол на апаратурата;
в) контрол на качеството на получените 
резултати;
г) програма за обучение на персонала.
2. Всички нуклеарномедицински структури 
трябва да участват в минимум една програма 
за външна оценка на качеството.
3. Лабораториите за ин витро изследвания 
(радиоимунологични или радиолигандни измер­
вания) трябва да имат документирани критерии 
за изработване на референтни стойности по 
изследваните показатели, които да се осъвре­
меняват периодично.
4. Дейността на структурите по нуклеарна 
медицина трябва да бъде организирана и про­
веждана при спазване на принципа за полу­
чаване на оптимално възможни диагностични 
и лечебни резултати при минимално лъчево 
натоварване на пациентите и персонала.
VII. Изследвания и апаратура за структури 
по нуклеарна медицина в структури от ІІ ниво 
на компетентност
1. Тези структури трябва да притежават или 
ползват задължително следната апаратура:
а) планарна гама-камера със съответен 
компютър и устройство за документиране на 
получените резултати на съответен носител (хар­
тия, филм) и архивиране на магнитен носител;
б) измерител на активност;
в) контролен дозиметричен прибор;
г) индивидуални дозиметри;
д) оловна защита за спринцовки;
е) хладилник, евентуално термостат, центро­
фуга и фризер, според естеството на дейността.
2. В тези структури трябва да могат да се 
извършват минимум 5 от следните изследвания 
(групи изследвания), а именно:
а) сцинтиграфия на щитовидната жлеза с 
99мТс-пертехнетат (протокол  № 1);
б) сцинтиграфия на щитовидната жлеза със 
131I-натриев йодид (протокол № 2); 
в) динамична бъбречна сцинтиграфия с 
99мТс-MAG3 (EC, DTPA) (протокол № 4);
г) статична бъбречна сцинтиграфия с 99мТс-
DMSA (протокол № 5);
д) изотопна нефрография (ИНГ) и определяне 
количеството на остатъчната урина в пикочния 
мехур, при необходимост (протокол № 6);
е) сцинтиграфия на кости и стави (прото­
кол № 7);
ж) перфузионна сцинтиграфия на бял дроб 
(протокол № 14);
з) изследване по радиоимунологични или 
имунорадиометрични методи на щитовидните 
хормони Т3 (FT3) и Т4 (FT4), тиреоглобулин, 
полови хормони – естрадиол, прогестерон, 
тестостерон; хипофизни хормони – ТСХ, ФСХ, 
ЛХ, пролактин и други хормони.
3. Към задължителните изследвания по т. 2 
според нуждите и възможностите може да се 
извършват и следните други изследвания: 
а) сцинтиграфия със 131I-натриев йодит 
след тиреоидектомия по повод карцином на 
щитовидната жлеза (протокол № 3);
б) изследване на мозък (протоколи № 31 
и 32);
в) туморотропна сцинтиграфия (протокол 
№ 8);
г) миокардна перфузионна сцинтиграфия 
(протокол № 9);
д) сцинтиграфия на черен дроб (протокол 
№ 13);
е) изследване на храносмилателна система 
(протоколи № 17 – 23);
ж) сцинтиграфия на костен мозък (прото­
кол № 26);
з) лимфосцинтиграфия (протокол № 33);
и) маркиране на кръвни клетки (протоколи 
№ 29 и 30);
к) туморни маркери по имунорадиометрич­
ните методи: КЕА, СА15-3, СА125, СА19-9, ПСА 
и др. биологично активни субстанции.
4. Към задължителната апаратура по т. 1 
могат да се прибавят още:
а) томографска (SPECT) – гама-камера;