Държавен вестник, бр. 67, 2023 г., стр. 59

БРОЙ  67	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  59  
Речен тип
R1
Алпийски реки
R3
Планински реки
R5
Полупланински реки
R12
Големи равнинни реки
R13
Малки и средни 
равнинни реки
R14
Субсредиземноморски сезонни или 
временни реки и потоци
R15
Карстови извори
Форма на реч­
ното легло
Предимно 
плоско, 
свързано с речните 
тераси, поредица от 
вертикални 
спуска­
ния и изровени ви­
рове. Понякога тип 
"скално легло".
Предимно 
плоско, 
свързано с речните 
тераси. На местата 
с вирове речното ко­
рито има изместена 
към единия бряг U-
форма.
Предимно плоско, свързано с 
речните тераси. На места из­
местена към единия бряг U-
форма.
Най-често U-форма или 
вдълбана U-форма.
Най-често U-форма, 
вдълбана 
U-форма 
или правоъгълна.
Варира при различните подтипо­
ве – най-често U-форма, вдълбана 
U-форма или разширена/запълне­
на.
Най-често 
U-форма 
или вдълбана U-фор­
ма. По-рядко плоско, 
свързано 
с 
речните 
тераси.
Наносни форми
Липсват 
наносни 
форми, зона на еро­
зия и формиране на 
наноси, отнасяни на­
долу по течението. 
В някои алпийски 
речни тераси може 
да има наносни бав­
нотечащи 
участъци 
с груб пясък, фин 
пясък или торфени 
отложения.
Рядко 
каменисти 
динамични, 
неста­
билизирани наноси. 
Поява на изолирани 
зони на формиране 
на наноси (обикно­
вено едри фракции).
Стабилизирани и нестабилизи­
рани наноси от камъни и ча­
къл, включително запълнено 
речно легло.  Редуват се зони 
на ерозия и зони на акумула­
ция на седименти с преоблада­
ване на чакълести формации 
и едър пясък. Понякога силна 
водна ерозия в зависимост от 
геологията.
Стабилизирани 
(вклю­
чително островни обра­
зувания) и нестабилизи­
рани наноси, предимно 
от меки фракции. До­
минират пясъчни коси 
и островни формации 
в различна степен на 
стабилизиране – от голи 
пясъчни и тревисти до 
обрасли и стабилизира­
ни с дървесна растител­
ност (в миналото лонго­
зен тип гори).
Пясъчно-тинести или 
чакълести 
наноси 
(предимно странич­
ни), свързани с лъ­
катушене и меандри­
ране.
Обикновено нестабилизирани нано­
си от камъни и чакъл, включително 
запълнено речно легло при по-го­
лемите реки от подтип R14b. При 
останалите два подтипа обикновено 
не се образуват наносни форми.
Не е релеванто.
Характер на 
бреговете
Отвесни 
(80 – 90°), 
стръмни 
(60 – 80°) 
до средно стръмни 
(30 – 60°), конвексни 
и конкавни нерядко 
поради V-образната 
долина липсват ясно 
изразени речни бре­
гове.
Предимно 
средно 
(30 – 60°) стръмни до 
стръмни 
(60 – 80°), 
конвексни и конкав­
ни. В отделни случаи 
поради локализация­
та във V-образна до­
лина могат да липс­
ват ясно изразени 
речни брегове.
Предимно 
средно 
стръмни 
(30 – 60°). 
По 
форма – кон­
вексни и конкавни.
Предимно средно стръм­
ни (30 - 60°) до полегати 
и равнинни, на места, 
вторично разширени до 
подкопани в основата 
или стъпаловидни (ста­
билизирани с тревиста и 
храстова растителност), 
като производни на пър­
вите две форми. Речното 
корито често е вкопано.
Предимно полегати 
и равнинни, на мес­
та, разширени или 
подкопани в осно­
вата.
Варират при различните подтипо­
ве, но най-често средно стръмни 
(30 – 60°) до полегати (10 – 30°). 
При големите реки (Върбица, Кру­
мовица) вторично стъпаловидни до 
разширени в основата в резултат 
на естетвени ерозионни процеси 
и повишаване на речното дъно от 
акумулация на наноси.
Пр ед и м но с р ед но 
стръмни (30 – 60°). 
Р я д к о  
п о л е г а т и 
(10 – 30°) или стръм­
н и (6 0 – 8 0 °). По 
форма – конвексни, 
конкавни.
Състав на дън­
ния субстрат
Едроразмерен - обли 
скални  късове, едри 
камъни (>256 mm) 
и камъни (64 – 256 
mm). Възможни ко­
ренни скали (скално 
легло).
Едроразмерен дънен 
субстрат – скално 
легло, едри и валчес­
ти камъни.
Камъни, чакъл, пясък, като до­
минират твърдите фракции.
До м и н и р ат мек и т е 
фракции – пясъци, дре­
бен чакъл, органични 
седименти. По-рядко 
участъци с преоблада­
ващи чакълести фрак­
ции.
Доминират меките 
фракции – пясъци, 
дребен чакъл, орга­
нични седименти. 
По-рядко участъци 
с преобладаващи 
чакълести фракции.
Варира при различните типове, но 
по-често доминират твърдите фрак­
ции (реките от басейна на Арда, 
Струма, Места) В участъците близо 
до устията на реките от басейна на 
Марица и Тунджа преобладават ме­
ките фракции – пясък, органични 
седименти.
Варира 
силно, 
по-
често микс от твърди 
фракции – камъни 
(64 – 256 mm), едри 
камъни (>256 mm), 
чакъл на места приме­
сени с пясък (до 15%).