Държавен вестник, бр. 99, 2016 г., стр. 34

СТР.  34	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  99
3.3.1.1.2.1. Лекарските кабинети трябва да 
разполагат с обособено работно място и бино-
куларен професионален светлинен микроскоп, 
задължително оборудван с най-малко три обекти-
ва. Лекарските кабинети задължително трябва да 
бъдат оборудвани с оптимален клас компютърна 
система/принтер и връзки с интернет и вътреш-
ната мрежа на болницата, при възможност – със 
специализиран патологоанатомичен софтуер.
3.3.1.1.2.2. Лабораторното оборудване за хис-
тологични изследвания задължително включва 
парафинов микротом; термостат, работещ на 
максимална температура 68 °C; набор режещи 
инструменти и пинцети за макроскопска об-
работка на материалите; хладилник с камера; 
шкафове за съхранение на резерви (биопсични, 
гефрирни, некропсични); лабораторна стъклария; 
лабораторно обзавеждане; ергономични столове; 
хистотека – шкафове за дългогодишно съхра-
няване на цитологични препарати, парафинови 
блокчета и хистопрепарати; контейнери за опасни 
и неопасни отпадъци; предпазно облекло. При 
наличие на обособени помещения за осъществя-
ване на специализирани изследвания последните 
могат да ползват общото лабораторно оборудване 
на структурата. 
3.3.1.1.2.2.1. За осъществяване на дейност 
по цитодиагностика лабораторното оборудване 
задължително изисква цитоцентрофуга и/или 
камери на Зайк-Стоянов (минимум 10 броя)/при 
възможност апарат за течнобазирана цитология.
3.3.1.1.2.2.2. Задължителни апарати са: крио-
стат за интраоперативна обработка на хирургични 
материали, хистокинет и парафинов център за 
материали. 
3.3.1.1.2.2.3. Препоръчителен е апарат за ав-
томатично рутинно оцветяване на хистологич-
ните препарати, включително и специализирани 
хистохимични техники. 
3.3.1.1.2.2.4. При осъществяване на специали-
зирани дейности по диагностика на бъбречни, 
кожни и мускулни заболявания се препоръчва 
самостоятелен криостат и при възможност ул-
трамикротом.
3.3.1.1.2.2.5. Имунохистохимични изследвания 
(препоръчителни маркери за трето ниво) за диаг-
ностика на хистогенеза на тумори с употреба на 
над 5 антитела според спецификата на лечебното 
заведение съгласно т. 3.3.1.2.2.5. При извършване 
на над 1500 имунохистохимични изследвания 
годишно се препоръчва автоматизиран апарат 
за имунохистохимична лабораторна обработка 
на тъканните срезове. 
3.3.1.1.3. Изисквания за персонал.
3.3.1.1.3.1. Началник на клиника по клинична 
патология има право да бъде лекар с придобита 
специалност по обща и клинична патология, 
хабилитирано лице, а началник на отделение по 
клинична патология има право да бъде лекар с 
придобита медицинска специалност по обща и 
клинична патология.
3.3.1.1.3.2. Старши медицински лаборант може 
да бъде лице, притежаващо професионална 
квалификация „Медицински лаборант“, с обра-
зователно-квалификационна степен „Бакалавър“.
3.3.1.1.3.3. Броят на персонала зависи от 
видовете специализирани и високоспециализи-
рани дейности, осъществявани в структурата. 
Минимален брой персонал, включващ: лекари 
с придобита специалност по обща и клинична 
патология съобразно изискванията за коли-
чествена натовареност в т. 3.3.5.1.1, медицински 
лаборанти, препаратори към секционна зала и 
санитари.
3.3.1.1.3.3.1. Всяко отделение по клинична 
патология трябва да разполага с поне двама 
лекари, единият от които задължително да е 
с придобита специалност по обща и клинична 
патология.
3.3.1.1.3.3.2. Всяка клиника по клинична пато-
логия трябва да разполага с поне двама лекари 
със специалност „Обща и клинична патология“, 
от които поне единият е хабилитирано лице.
3.3.1.1.3.3.3. Всяка клиника/отделение по 
клинична патология трябва да разполага с поне 
двама медицински лаборанти.
3.3.1.1.3.4. Брой препаратори към секционна 
зала – минимум двама.
3.3.1.1.3.5. Други специалисти в структурата на 
клиниката/отделението по клинична патология: 
при необходимост от немедицински специали-
сти – биолози, молекулярни биолози, биохимици, 
медицински химици, биоинформатици и други 
при обезпечаване на технологични и аналитич-
ни процеси в отделни аспекти в зависимост от 
необходимостта в клиниките/отделенията по 
обща и клинична патология.
3.3.1.2. Изисквания към процеса на осъщест-
вяване на дейността – в структури с ІІІ ниво на 
компетентност.
3.3.1.2.1. Изисквания за вида и обема меди-
цински дейности – извършване на цитологични и 
биопсични и спешни интраоперативни изследва-
ния в обем, съответстващ на клиничните искания 
към структурата, както и патологоанатомични 
аутопсии на починалите в болничното заведение 
пациенти.
3.3.1.2.2. Спазват се задължителните диаг-
ностични патоморфологични алгоритми – за 
рутинната обработка на биопсичните/цитоло-
гичните материали и оцветителните техники. 
Лабораторната обработка е съобразена с вида 
на материала – съгласно т. 3.3.2. Задължителен 
е писмен носител за прилаганите алгоритми на 
обработка и оцветителните лабораторни техно-
логии при използване на минимум:
3.3.1.2.2.1. Хистологични оцветителни техни-
ки – хематоксилин-еозин (H&E), Van Gieson, PAS, 
Alcian blue, оцветяване за ретикулни влакна по 
Gomori, оцветяване за желязо по Перлс (Perls), 
оцветяване за амилоид с конгорот (Congo red, 
за метахромазия: толуидиново синьо, по Ма-
сон – Фонтана (Masson-Fontana), Судан III (Sudan 
III), по Цил-Нилсен (Ziehl-Nielsen), по Грокот 
(Grocott), по Вайгерт (Weigert).
3.3.1.2.2.2. Цитологични оцветителни тех-
ники – H&E, Papanicolaou или модификации 
(Cytocolor), Diff-Quick (Hemacolor), Giemsa и 
May-Grünwald-Giemsa (MGG).