Държавен вестник, бр. 97, 2009 г., стр. 12

СТР.  12	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  97
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ
ПОСТАНОВЛЕНИЕ № 282
ОТ 27 НОЕМВРИ 2009 Г.
за създаване на Съвет по децентрализация 
на държавното управление
МИНИСТЕРСКИЯТ СЪВЕТ
П О С ТА Н О В И :
Чл. 1. (1) Създава Съвет по децентрали­
зация на държавното управление, наричан 
по-нататък „съвета“, като постояннодействащ 
консултативен орган на Министерския съвет 
при провеждането на държавната политика в 
областта на децентрализацията на държавното 
управление.
(2) Съветът:
1. подпомага Министерския съвет при 
осъществяването на държавната политика в 
областта на децентрализацията;
2. наблюдава, анализира и координира 
изпълнението на Стратегията за децентрали­
зация и мерките, предвидени в Програмата за 
изпълнение на стратегията;
3. обсъжда проекти на нормативни актове, 
които имат съществено отражение върху функ­
циите и отговорностите на областните управи­
тели и на общините, и прави предложения до 
органите на държавно управление;
4. внася чрез председателя си за разглеждане 
от Министерския съвет предложения за промени 
в националното законодателство в областта на 
децентрализацията;
Правейки извод за противоконституционност, 
следва да се съобрази предметът на правно 
регулиране с неговите особености и сочените 
като неконституционосъобразни разпоредби да 
се разглеждат в контекста на цялата уредба на 
въпросите, които са се поставяли при извърш­
ването на многократните промени в уредбата. 
Трябва да се съобрази, че тези промени засягат 
цялата система от правила в тяхното единство 
и развитие и целите на закона. Тези цели не 
могат да се пренебрегват, защото те са в ос­
новата на различното отношение и различното 
третиране от държавата на жилищно-спестов­
ните влогове в сравнение с другите влогове на 
гражданите през всичките години на общест­
вено-икономически промени. Промените в 
правната уредба не се изчерпват с промяната 
на заглавието на закона (ДВ, бр. 100 от 2008 г). 
Променен е предметът на правно регулиране 
(чл. 1 ) – определят се условията и редът за 
уреждане правата на граждани, притежаващи 
жилищно-спестовни влогове в ДСК към 31 
декември 1990 г. Има разлика от предмета на 
закона преди промяната през 2008 г., отнасящ 
се до „закупуване на …..жилища“. При тази 
промяна на предмета, между впрочем, което 
сочи, че няма придобити права, могат да се 
установяват и нови условия, които актуализират 
и допълват регламентацията, като съобразяват 
възприетия социален критерий, съответстващ 
на цялата предходна уредба. Това се вписва на­
пълно в настоящите обществено-икономически 
и социални условия – уреждат се условия на 
придобиване на право на компенсация. Това е 
един балансиран и социално оправдан подход 
при регламентацията. Съобразяването на иму­
ществен критерий при уреждане на имуществе­
ни отношения не е в противоречие с основни 
начала на Конституцията и по-специално на 
чл. 4, ал. 1 от Конституцията. Съобразяването 
на този критерий е в съответствие с принципа 
на справедливост, положен в основата на пра­
вото. Той е отразен в Конституцията, защото 
равенството е само израз на този принцип. Той 
е въплътен в равенството и може да има нару­
шаване на принципа на равенство само когато 
е нарушена справедливостта. А тя ще остане 
засегната и незащитена, ако всички вложители 
по жилищно-спестовни влогове получат право 
на компенсация. През целия период на същест­
вуване на жилищно-спестовните влогове те са 
били на особен, различен режим в сравнение 
с режима на другите влогове на гражданите 
и вложителите по тях също не по-малко са 
ограничавани от миналото централизирано 
влогонабиране и са понесли рисковете и после­
диците на инфлацията, на деноминацията и на 
преустройството на финансовата и банковата 
система и оттеглянето на държавата. Става 
дума за социално оправдано отклонение от 
принципа на равенство, когато вложителите 
по жилищно-спестовни влогове са поставени 
в положение, различно от притежателите на 
други влогове. Затова и отклонението следва да 
бъде лимитирано чрез поставянето на условия, 
които ограничават правото на компенсация. 
Това не е нито ограничаване в правата, нито 
предоставяне на привилегия, а е гаранция за 
установяване и упражняване на права в съот­
ветствие със справедливостта. И щом е въз­
приета определена рамка за този вид влогове 
с поставянето на условия, то в тази социална 
рамка е възможно въвеждането на критерии, 
които следват и подчертават социалния подход 
при определяне правоимащите на компенсация. 
Този подход впрочем е подчертан и в разпо­
редбата на чл. 3, ал. 3 от закона и защитава 
действително интересите на вложителите при 
условия и механизъм, съобразени с изискването 
за справедливост. Съобразяването с конституци­
онните начала е постигнато чрез посочването 
не на един, а на няколко критерия, които в 
своята съвкупност изразяват при настоящите 
обществени условия и натрупаните проблеми 
справедливо законово разрешение в съгласие 
с Конституцията.
Конституционен съдия: Ц. Цанкова
13291