Държавен вестник, бр. 99, 2011 г., стр. 87

БРОЙ  99	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  87  
работи). Нещо повече, Конституционният 
съд намира, че така, както е редактирана 
нормата на чл. 56, ал. 1 ИК, тя е негодна 
за постигането на своето предназначение, а 
именно – предотвратяване на възможността 
в изборния ден един избирател да гласува 
в чужбина и в страната, т.е. повече от един 
път. Заличаването по чл. 56, ал. 1 ИК от 
избирателния списък не обуславя забрана 
за гласуване, защото същият чл. 56, но ал. 2 
ИК предвижда възможност, ако заличените 
избиратели се завърнат в страната, да бъдат 
вписани отново в избирателния списък по 
реда на чл. 46, ал. 3 и 4 ИК, включително 
и в изборния ден, от съответната СИК по 
постоянния им адрес. Отказът за дописва­
не в избирателния списък на органите по 
чл. 40, ал. 1 ИК, който предхожда изборния 
ден, подлежи на съдебен контрол, а отказът 
на СИК в изборния ден се контролира от 
висшестоящата избирателна комисия (чл. 48 
ИК). Поради това Конституционният съд на­
мира, че избирателите са имали възможност 
да упражнят избирателното си право, като 
се явят в секцията по постоянния им адрес 
и представят документ за самоличност пред 
съответната СИК, освен ако са в списъка по 
чл. 187, ал. 1, т. 7 ИК. Заключението на Съда 
е, че предвиденото в ИК заличаване по чл. 56, 
ал. 1 не означава забрана за дописване, а е 
затрудняваща процедура, която няма място в 
съвременен изборен закон и практика.
4. По доводите за нарушаване на тайната на 
гласуването (чл. 10 от Конституцията)
Тайното гласуване е конституционен прин­
цип, който е възпроизведен в чл. 2, ал. 1 ИК. 
Кодексът конкретизира материалните условия, 
които са насочени към неговото обезпечаване. 
Освен избирателите с увреждания (чл. 176 ИК) 
всички останали избиратели гласуват само в 
изборното помещение, в което са оборудва­
ни кабини за гласуване (чл. 174 и 179 ИК). 
Забранено е след попълване на бюлетината 
и преди пускането є в избирателната урна 
избирателят да показва начина, по който е 
гласувал (чл. 180, ал. 2 ИК), а също така не се 
разрешава на други лица, освен гласуващите 
в момента избиратели, да присъстват на раз­
стояние, по-малко от три метра от кабината 
за гласуване, когато в нея има избирател 
(чл. 182 ИК). От представените по делото 
доказателства не се установява в ЦИК да са 
постъпили жалби и сигнали за нарушения на 
горепосочените изисквания, като оплаквания 
в тази насока не са изложени и в искането.
Вносителите на искането твърдят, че тай­
ната на вота е нарушена поради неспазване 
на законовото изискване за непрозрачност на 
интегралната бюлетина за избор на президент 
и вицепрезидент. Във връзка със стандарта на 
бюлетините разпоредбата на чл. 162, ал. 2 ИК 
предписва същите да са бели на цвят, да са 
изработени от непрозрачна хартия с тегло не 
по-малко от 120 г/кв. м и да имат полиграфска 
защита. С Решение № 174-ПВР от 11.08.2011 г., 
изменено с Решение № 45-ПВР от 19.08.2011 г. и 
допълнено с Решение № 836-ПВР от 19.09.2011 г., 
ЦИК, съставена от представители на различни 
партии и коалиции, без нито една от тях да 
разполага с мнозинство (чл. 15, ал. 3, изр. 1 от 
ИК), е изпълнила задължението си по чл. 26, 
ал. 1, т. 6, чл. 162, ал. 1 и чл. 167, ал. 5 ИК, 
като е утвърдила образци на бюлетините за 
гласуване в изборите за президент и вицепрези­
дент за страната и чужбина. От представените 
доказателства се установява, че единственият 
сигнал от избирателна комисия, в който са 
изразени съмнения за прозрачност на бюле­
тините, е постъпил в ЦИК непосредствено 
преди първия тур на президентските избори 
по силата на Решение № 158 от 20.10.2011 г.
на ОИК – Разлог, като заедно с него са били 
изпратени и съответни образци. В отговор 
на сигнала ЦИК чрез Министерския съвет е 
изискала експертна оценка на получените 
образци, съобразявайки, че всички бюлетини, 
предназначени за изборите за президент и 
вицепрезидент, са изработени и отпечатани 
от „Мултипринт“ – ООД, гр. Костинброд, 
(писмо изх. № 1378 от 28.11.2011 г. на упра­
вителя на дружеството). Резултатите от про­
веденото лабораторно изпитване са отразени 
в експертен протокол № 171 от 21.10.2011 г., 
според който не са установени съществени 
отклонения от законовия стандарт относно 
плътността на хартията.
От представените доказателства Консти­
туционният съд установява, че впоследствие, 
при гласуването в дните на първия и втория 
тур, в ЦИК са постъпили жалби и сигнали 
за прозрачност на бюлетините. Обобщено, 
най-често в тях се твърди, че при поставяне 
срещу естествен или изкуствен светлинен из­
точник би могло да бъде установен начинът, 
по който е гласувал избирателят. Няма обаче 
твърдения, а и липсват доказателства някъде 
да е била възприета практика членовете на 
СИК, натоварени с поставянето на втория 
печат върху бюлетината или с обезпечава­
нето на възможността гласоподавателят да 
я постави в изборната урна, да са създавали 
условия за разкриване на тайната на начина, 
по който е гласувано (т.нар. „контролиран 
вот“). В Конституционния съд са получени 
непопълнени екземпляри от бюлетини за избор 
на президент и вицепрезидент от повечето 
избирателни райони, от които не се устано­
вяват отклонения от установения законов 
стандарт. На тази основа Конституционният 
съд приема, че при провеждане на изборите