Държавен вестник, бр. 56, 2014 г., стр. 62

СТР.  62	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  56
текстове от Наредба № 8 от 14.06.2001 г. 
за съответствието им с материалноправни 
законови разпоредби и с целта на закона.
1. Нормите на чл. 62, ал. 3, т. 1 и 4 от 
наредбата въвеждат изискването графичните 
материали към РУП да съдържат допълни­
телно геодезическо заснемане на поземлените 
имоти и съществуващите сгради, както и 
характерни напречни разрези, отразяващи 
теренните нива и подземните етажи, в оп­
ределени мащаби.
В жалбите е изложено оплакване за раз­
ширяване приложното поле на закона и по-
конкретно на чл. 113, ал. 4, т. 1 ЗУТ. Според 
тази разпоредба работният устройствен план 
определя точно разположението и очертание­
то на сградите в план, както и минималните 
разстояния между тях и до имотните грани­
ци – съобразно допустимите за съответната 
устройствена зона плътност и интензивност 
на застрояване. Жалбоподателите смятат, 
че щом наредбата се отнася за обема и 
съдържанието на устройствените схеми и 
планове, то не може в нея да се поставят 
изисквания и към графичните материали 
към РУП. Оплакването е неоснователно, тъй 
като именно чрез въпросното допълнително 
геодезическо заснемане може да се реализира 
изискването на закона към РУП – да определя 
разположението и очертанието на сградите, 
разстоянията между тях и разстоянията до 
имотните граници. По друг начин целта на 
закона не може да бъде изпълнена. Следва 
да се има предвид, че РУП представлява вид 
подробен устройствен план (чл. 110, ал. 1, 
т. 4 ЗУТ), който се съставя за ограничена 
част от територията, следователно за него 
се отнасят всички законови изисквания към 
ПУП, включително важи изискването към 
същия да са приложени графични материали.
Самото понятие „схема“ според българ­
ския тълковен речник е дефинирано като 
опростен чертеж, на който е показана същ­
ността на предмета. В Закона за кадастъра 
и имотния регистър се намира легалното 
определение на понятието „схема на са­
мостоятелен обект в сграда“, което също е 
описано като графическо изображение на 
обекти и тяхно взаимно положение. Дадените 
примери илюстрират същността на схемите 
и плановете като графични материали, а в 
частност устройствените схеми и планове, 
включително РУП като вид подробни устрой­
ствени планове, не могат да бъдат отделени 
от приложените графични материали.
Относно изискването за наличие на ха­
рактерни напречни разрези във връзка с 
теренните нива и подземните етажи следва 
да бъдат споделени доводите на ответника, 
че с него се отчита необходимостта да се 
прецизират предвижданията на ПУП с ог­
лед активното и максимално ефективното 
използване на подземното пространство. 
По този начин духът на закона отговаря на 
ярко изразената съвременна урбанистична 
тенденция, едно от израженията на която е 
уплътняването на пространството под по­
върхността на земята.
Не може да бъде споделено оплакването, 
че предвижданията на ПУП относно те­
ренните нива са достатъчни и не се налага 
тяхното доразвиване в работния устройствен 
план. Както се отбеляза, РУП се отличава 
с по-голяма конкретика и по-висока степен 
на подробност, поради което е наложително 
към него да са приложени характерни кон­
кретни разрези. По този начин картината 
на застрояването и силуетното оформяне 
на ограничена част от територията (отделен 
УПИ или група такива) става по-подробна 
и ясна, при все че се изработва въз основа 
или едновременно с действащ ПУП.
Налага се изводът, че в изпълнение на 
закона и за конкретизация на неговите изис­
квания в наредбата са заложени изисквания 
относно графичните материали към РУП. Не 
се констатира излизане извън приложното 
поле на закона, поради което в разглежда­
ните части подзаконовият нормативен акт не 
противоречи на нормативен акт от по-висока 
степен и съответства на духа на закона.
В тази част жалбата следва да бъде от­
хвърлена като неоснователна.
2. Не такова е положението с нормата 
на чл. 62, ал. 3, т. 2 от наредбата. С нея се 
въвежда изискването графичните материали 
към РУП да съдържат силуети от всички 
страни на сградите и през улиците, изясня­
ващи максималните височини на сградите 
и билата им в абсолютни коти, броя на 
етажите, формата и наклона на покривите 
и архитектурната връзка между сградите с 
оглед правилно архитектурно-пространствено 
оформяне, в определени мащаби. От своя 
страна разпоредбата на чл. 113, ал. 4, т. 2 
ЗУТ предвижда, че с РУП се определят точно 
необходимите силуети, изясняващи: макси­
малните височини на сградите и билата им 
в абсолютни коти; броя на етажите; формата 
и наклона на покривите и архитектурната 
връзка между сградите с оглед правилното 
архитектурно-пространствено оформяне.
Сравнението между цитираните норми 
показва, че разликата помежду им се изразява 
в съотношението между думите „необходими 
силуети“, използвано в закона, и „силуети 
от всички страни“, употребено в наредбата. 
Очевидно е, че изразите не са еквивалентни, 
доколкото не във всички случаи се налага да 
бъдат изготвяни силуети от всички страни. В 
някои случаи за правилното разположение на