Държавен вестник, бр. 6, 2016 г., стр. 38

СТР.  38	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  6
В лошо изолираните сгради и/или през пери-
оди на дозагряване с топлоотдаващи системи с 
мощно конвективно топлоотдаване или с големи 
отопляващи повърхности със значителни лъчисти 
елементи (например подово лъчисто отопле-
ние) може да има значителни разлики между 
температурата на въздуха и температурата на 
усещане, както и отклонение от равномерността 
на температурата в стаята. Тези случаи са раз-
гледани като специални случаи в приложение Б. 
Случаят на неравномерност на температурното 
разпределение е разгледан също и в т. 7.1.4.
Първоначално се изчисляват топлинните за-
губи, след което резултатите от тях се използват 
за определяне на топлинния товар.
За изчисляване на топлинните загуби на ото-
плявано пространство трябва да бъдат разгледани 
следните елементи:
 – изчислителните загуби от топлопремина-
ване, които са топлинни загуби в резултат на 
топлопроводност през ограждащите елементи, 
както и на топлопреминаване към съседни по-
мещения, отоплявани до различна температура;
 – топлинните загуби от вентилация, които са 
топлинни загуби за загряване на външен въздух 
от вентилация или инфилтрация или на постъ-
пил от съседно, по-студено помещение въздух. 
5. ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
5.1. ИЗЧИСЛИТЕЛЕН МЕТОД ЗА ОТОПЛЯ-
ВАНО ПРОСТРАНСТВО
Стъпките при изчислителния метод за ото-
плявано пространство са показани на фиг.1 и 
са, както следва:
а) определяне стойностите на външната из-
числителна температура и на средногодишната 
външна температура;
б) определяне на вида на пространството (ото-
плявано или неотоплявано) и на стойностите на 
вътрешната температура за всяко пространство;
в) определяне на всички размери и топлинни 
характеристики на строителните елементи за 
всяко отоплявано и неотоплявано пространство;
г) изчисляване на коефициента на топло­
преминаване и умножаване с температурната 
разлика, за да се получат топлинните загуби от 
топлопреминаване в отопляваното пространство;
д) изчисляване на коефициента за вентилация 
и умножаване с температурната разлика, за да 
се получат топлинните загуби от вентилация в 
отопляваното пространство;
е) получаване на пълните топлинни загуби в 
отопляваното пространство като сума на топлин-
ните загуби от топлопреминаване и топлинните 
загуби от вентилация;
ж) изчисляване на топлинната мощност за 
донагряване на отопляваното пространство, т.е. 
допълнително необходимата мощност, която да 
компенсира ефекта на прекъсване на отоплението;
з) получаване на топлинния товар на отоплява-
ното пространство чрез сумиране на топлинните 
загуби и мощността за донагряване.
5.2. ИЗЧИСЛИТЕЛЕН МЕТОД ЗА ЧАСТ ОТ 
СГРАДАТА ИЛИ ЗА ЦЯЛАТА СГРАДА
За оразмеряване на топлоснабдяването, т.е. на 
топлообменник в абонатна станция или котел, се 
изчисляват общите топлинни товари на частта 
от сградата или на цялата сграда. Процедурата 
се основава на резултатите от изчисленията 
„пространство по пространство“.
Стъпките на изчислителната процедура за 
частта от сградата или за цялата сграда са 
следните:
а) сумират се топлините загуби за всички 
отоплявани пространства, без да се има пред-
вид топлопреминаването вътре в границите на 
системата, за да може да се изчислят общите 
топлинни загуби на частта от сградата или на 
цялата сграда;
б) сумират се загубите от вентилация за 
всички отоплявани пространства, без да се има 
предвид вентилацията вътре в границите на 
системата, за да може да се изчислят общите 
загуби от вентилация на частта от сградата или 
на цялата сграда;
в) изчисляват се общите топлинни загуби на 
частта от сградата или на цялата сграда чрез 
сумиране на загубите от топлопреминаване и 
вентилационните загуби;
г) сумират се мощностите за донагряване на 
всички отоплявани пространства, за да се получи 
общата мощност за донагряване на частта от 
сградата или на сградата, необходима за ком-
пенсиране ефекта на прекъсване на отоплението; 
д) изчислява се общият отоплителен товар 
на частта от сградата или на сградата като сума 
от общите топлинни загуби и общата мощност 
за донагряване.
5.3. ИЗЧИСЛИТЕЛЕН МЕТОД ЗА ОПРО-
СТЕНИ ИЗЧИСЛЕНИЯ
Изчисляването по опростения метод следва 
процедурите, описани в т. 5.1 и 5.2. Тези опро-
стени изчисления се използват за съставяне на 
задание за проектиране, за изработване на идейни 
проекти, за извършване на експресни оценки, 
за прединвестиционни проучвания. Този метод 
е показан в т. 9.