Държавен вестник, бр. 62, 2011 г., стр. 4

СТР.  4	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  62
(НСНИ) и Националния съвет по иновациите. 
Те се председателстват съответно от минис­
търа на образованието, младежта и науката 
и министъра на икономиката, енергетиката 
и туризма и се състоят от представители на 
други държавни органи, научните организации, 
висшите училища, работодателски организа­
ции, неправителствените организации и други 
заинтересовани страни в областта на науката 
и иновациите. 
Към настоящия момент преобладаващата 
част от научните изследвания в България се 
осъществява в публичните научни организа­
ции – университетите, Българската академия 
на науките и Селскостопанската академия. 
2. Висши училища 
В България има общо 51 висши училища. 
От тях второстепенни разпоредители на бю­
джетни кредити са 37 държавни университета 
и специализирани висши училища. 
Към настоящия момент научните изслед­
вания във висши училища се осъществяват 
на база на Закона за висшето образование и 
Наредба № 9 от 2003 г. за условията и реда за 
планиране, разпределение и разходване на сред­
ствата, отпускани целево от държавния бюджет 
за присъщата на държавните висши училища 
научна или художествено-творческа дейност, 
както и от участията на висшите училища или 
техни звена в НИРД на проектен принцип с 
публични и/или частни средства.
3. Българска академия на науките
БАН е научноизследователска организа­
ция, второстепенен разпоредител с бюджетни 
кредити към МОМН. БАН осъществява фун­
даментални и приложни научни изследвания. 
В структурата си включва 64 звена, като от 
тях 42 са постоянни научни звена със самос­
тоятелен юридически статут. В структурата на 
БАН е и Събранието на академиците и член-
кореспондентите (САЧК), състоящо се от 58 
академици и 81 член-кореспонденти. Общият 
брой персонал3 в БАН е 6747, от които 1531 
хабилитирани учени и 1594 нехабилитирани 
учени. По отношение на възрастова структура 
близо 49 % от учените в БАН са над 51 години, 
а тези под 30 години са 3,4 %. През 2010 г. в 
БАН се обучават 273 редовни докторанти, или 
средно 6,5 докторанти на постоянно научно 
звено. Успешно защитилите докторанти през 
2010 г. са 64, т.е. средно по 1,5 докторанти на 
постоянно научно звено.
4. Селскостопанска академия 
Селскостопанската академия осъществява 
дейността си в рамките на държавната аграрна 
политика. Тя е второстепенен разпоредител с 
бюджетни кредити към Министерството на 
земеделието и храните.  В нейните 27 научни 
института, 19 опитни станции и 2 експеримен­
тални бази се извършват:
3 По данни от годишен отчет на БАН за 2010 г.
· фундаментални стратегически и приложни 
изследвания в областта на селскостопанските 
науки и хранителната промишленост, екологията 
и опазването на околната среда; 
· съхраняване, обогатяване и възпроизвеж­
дане на растителния и животинския генофонд 
на страната; 
· обезпечаване на  производителите с ели­
тен посевен, посадъчен и разплоден материал.
 Селскостопанската академия осигурява и 
консултантски услуги и обучение. Общият брой 
на персонала на ССА е 2742, от които 678 на­
учни сътрудници – 369 хабилитирани учени и 
309 нехабилитирани учени (годишен отчет за 
2008 г.). Тя е притежател на множество серти­
фикати за сортове растения и породи животни, 
както и на патенти. 
5. Научни организации към министерства 
и държавни структури
Функционират в научно-иновационната 
система изследователски звена към различни 
секторни министерства. Това са:
· Министерство на здравеопазването и цен­
тровете по опазване на общественото здраве, 
които развиват изследователска дейност и имат 
участие в национални и европейски програ­
ми. Най-активни са Националният център по 
заразни и паразитни болести и Националният 
център за радиобиология и радиационна защита;
· Министерство на вътрешните работи;
· Министерство на културата, основно чрез 
националните музеи и библиотеки;
· Министерство на земеделието и храните 
чрез Института за растителна защита.
Наличието на секторни изследователски 
центрове може да се оценява като зрелост на 
научно-иновативната система, когато обаче 
са налице и стабилно финансово осигуряване, 
ефективност на финансирането и полезност за 
обществото и икономиката. Бюджетното фи­
нансиране за тези институции е ниско, което не 
създава необходимите условия за провеждане 
на конкурентоспособни изследвания и услуги 
и води до допълнителна  фрагментираност на 
финансирането за наука.
6. Предприятия
Структурата на частния сектор показва 
доминираща роля на малките и средните 
предприятия (МСП). Те, по правило, трудно 
отделят средства за научни изследвания, защото 
нямат нито ресурсите, нито възможностите да 
разработват технологии с решаващо значение 
за отделни отрасли или група отрасли. Все още 
не е достатъчно интензивна концентрацията на 
тези предприятия около големи икономически 
играчи, които са в състояние да развиват собст­
вени нови технологии. Ниската иновационна 
активност на МСП личи от малкия брой МСП, 
кандидатствали по проекти на Националния 
иновационен фонд към Министерството на 
икономиката, енергетиката и туризма. От