Държавен вестник, бр. 109, 2013 г., стр. 6

СТР.  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  109
4. по отношение на задължените лица по 
чл. 18 за удържаните и невнесени в срок суми 
с изключение на задълженията по влязъл в 
сила ревизионен акт.
(5) Към искането по ал. 1 се прилагат:
1. банкови извлечения за доказване на 
паричните потоци на дружеството, както и 
прогноза за очакваните приходи и разходи 
за периода, за който се иска отсрочване или 
разсрочване;
2. доказателства за дължимите суми по 
договори, свързани с основната дейност на 
длъжника;
3. доказателства за обстоятелствата по 
ал. 2, т. 3.
(6) При дадено разрешение за отсрочване 
или разсрочване длъжникът се задължава 
да извършва всички плащания във връзка 
с дейността си само по банков път, както и 
да представя в компетентната териториална 
дирекция на Националната агенция за при-
ходите тримесечно извлечение от банковите 
си сметки.
(7) Не се разрешава отсрочване на задъл-
жения за задължителни осигурителни вноски 
с изключение на задълженията по влязъл в 
сила ревизионен акт.
(8) При неизпълнение на изискванията 
на ал. 6 дължимите суми, за които е дадено 
разрешение за отсрочване или разсрочване, 
стават незабавно изискуеми.
Разрешение за отсрочване или разсрочване
Чл. 187б. (1) Разрешението за отсрочване 
или разсрочване се издава от:
1. орган по приходите или публичен 
изпълнител, определени от териториалния 
директор – за задължения за данъци и задъл-
жителни осигурителни вноски, с изключение 
на местни данъци и акциз, общо в размер 
до 300 000 лв. и при условие, че периодът на 
отсрочването или разсрочването е до две го-
дини от датата на издаване на разрешението;
2. териториалния директор – за задълже-
ния за данъци и задължителни осигурителни 
вноски, с изключение на местни данъци и ак-
циз, общо в размер от 300 001 до 3 000 000 лв. 
и при условие, че периодът на отсрочването 
или разсрочването е до три години от датата 
на издаване на разрешението;
3. изпълнителния директор на Национал-
ната агенция за приходите – за задължения 
за данъци и задължителни осигурителни 
вноски, с изключение на местни данъци и 
акциз, общо в размер над 3 000 000 лв. и при 
условие, че периодът на отсрочването или 
разсрочването е до три години от датата на 
издаване на разрешението.
(2) Когато компетентен за отсрочването 
или разсрочването е изпълнителният дирек-
тор на Националната агенция за приходите, 
молбата и доказателствата към нея се подават 
чрез териториалния директор.
Издаване на разрешение
Чл. 187в. (1) По направено искане за от-
срочване или разсрочване компетентният 
орган се произнася, след като прецени дали 
са налице условията по чл. 187а, ал. 2 и 
вземе предвид:
1. представените доказателства;
2. възможността на длъжника да обслужва 
текущите си задължения, както и задълже-
нията, чието отсрочване или разсрочване 
се иска;
3. наличието на достатъчно гаранции за 
събиране на задължението.
(2) Разрешението за отсрочване или раз-
срочване се издава в срок до един месец, а 
в случаите по чл. 187б, ал. 1, т. 3 – в срок до 
два месеца след получаване на искането с 
необходимите доказателства. Разрешението 
се съобщава на длъжника в 7-дневен срок 
от издаването му.
(3) Отказът за отсрочване или разсрочване 
не подлежи на обжалване.
(4) Непроизнасянето в срок по искането 
за издаване на разрешение за отсрочване или 
разсрочване се счита за мълчалив отказ.“
§ 9. В чл. 191, ал. 7, т. 2 накрая се добавя 
„и чл. 187а, ал. 3 и 8“.
§ 10. В чл. 242 ал. 1 се изменя така:
„(1) Бързоразвалящи се стоки се продават 
чрез пряко договаряне по ред, определен от 
изпълнителния директор на Националната 
агенция за приходите, както и чрез борси, 
тържища и магазини.“
§ 11. В дял пети, глава двадесет и осма 
се създава чл. 278б:
„Неизпълнение на задължение при фискален 
контрол на стоки
Чл. 278б. (1) Лице, което не изпълни задъл-
жение по чл. 13, се наказва с глоба в размер 
от 1000 до 3000 лв. – за физическите лица, 
или с имуществена санкция в размер от 3000 
до 20 000 лв. – за юридическите лица и едно-
личните търговци. При повторно нарушение 
наказанието е глоба от 3000 до 5000 лв. – за 
физическите лица, или имуществена санкция 
от 20 000 до 50 000 лв. – за юридическите 
лица и едноличните търговци.
(2) Лице, което наруши разпоредбите на 
чл. 127б – 127е, се наказва с глоба в размер 
до 2000 лв. – за физическите лица, или с иму-
ществена санкция в размер до 5000 лв. – за 
юридическите лица и едноличните търговци. 
При повторно нарушение наказанието е 
глоба до 10 000 лв. – за физическите лица, 
или имуществена санкция до 20 000 лв. – за 
юридическите лица и едноличните търговци.“
§ 12. В § 1 от допълнителните разпоредби 
се създават т. 26, 27 и 28: