Държавен вестник, бр. 62, 2011 г., стр. 5

БРОЙ  62	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  5  
общо около 250 000 МСП у нас едва 0,04  % 
са участвали в конкурсите на Националния 
иновационен фонд.
Друг проблем е, че малко от  големите ви­
сокотехнологични компании у нас имат развити 
развойни звена, които основно трансферират 
технологии. В сектора на телекомуникациите 
предприятията нямат производствена дейност 
и трансферират услуги (например Софарма, 
Мобилтел и други).
Наблюдава се спад в преките чуждестранни 
инвестиции за 2010 г., но по данни на Българ­
ската агенция за инвестиции през 2010 г. се 
наблюдава ръст на инвестициите в промишле­
ност и енергетика – 49 % от всички ПЧИ при 
29 % за 2009 г.4 Расте делът на производството 
на метали и химически продукти за сметка на 
секторите финанси и недвижимост. 
Посредническите организации са слабо раз­
вити и не осигуряват активно взаимодействие 
между активните актьори на Националната 
иновационна система. По-малко от 10 % от 
активните иновационни предприятия имат 
връзки с изследователските организации.5
7. Неправителствен сектор
В последните години се наблюдава актив­
ност на неправителствените изследователски 
организации, създадени по модел на амери­
канските мозъчни тръстове. По отношение на 
разходите за научноизследователска дейност 
приносът на сектора е минимален. Едва 1 % 
от общите разходи за наука попадат в т.нар. 
нетърговски сектор, като се наблюдава колеб­
ливост на разходите.
ІІ. ФИНАНСИРАНЕ НА НАУКАТА В БЪЛ­
ГАРИЯ
Основно предизвикателство за България, 
подобно на много други държави – членки 
на ЕС, е постигането на целите, заложени 
на съвета в Барселона от европейските ми­
нистри за наука – достигане на средно ниво 
от 3 % инвестиции в научноизследователска 
дейност. Фигура 4 демонстрира  сериозната 
разлика между България и средната стойност 
за ЕС-27. Въпреки че се наблюдава ръст в 
общия процент на разходи за НИРД, това е 
заради повишаване на частните инвестиции в 
наука. Това е добър сигнал за националната 
икономика, но запазване на нива на публич­
ните разходи от 0,35 % не може да гарантира 
необходимото качество на изследвания и 
поддържане на минимален образователен и 
научен потенциал за обществото и индустри­
ята. Нещо повече, процентът на публичните 
разходи отчита и разходи за наука на сектора 
„висше образование“, който традиционно е 
4 Източник: БНБ, БАИ, 2011 г.
5 Анализ на възможностите и тенденциите за 
технологично развитие на българските предпри­
ятия, БСК, www.bia-bg.com.
много нисък – около 0,07 % от БВП по про­
гнозни данни на Евростат за 2009 г. Средният 
процент за ЕС-27 е 0,48 %.
Фигура 4
Разходи за НИРД като процент от БВП за ЕС‐27 и 
България
1,85
1,86
1,87
1,86
1,82
1,82
1,85
1,85
1,9
2,01
0,52
0,47
0,49
0,5
0,5
0,5
0,49
0,48
0,49
0,52
0,55
0
0,5
1
1,5
2
2,5
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009p 2010p
% от БВП
EC‐27
България
Източник: Евростат и МОМН6
Новата европейска Стратегия 2020 препо­
твърждава необходимостта от повишаване на 
инвестициите в научна и иновативна дейност 
и ясно постави въпроса за необходимостта от 
дефиниране на национални цели за инвести­
ции в научна и развойна дейност до 2020 г. 
Европа 2020 отрежда ключова позиция на 
бизнеса като основен инвеститор – поне 2 % 
от разходите за наука и иновации следва 
да идват от индустрията. Приемането на 
национални цели за наука и иновации не е 
единственото условие, което ще спомогне за 
превръщането на Европа в най-динамична 
и научно интензивна икономика в световен 
мащаб. Необходими са много по-интегрира­
ни действия, които да обхващат ефективен 
модел за управление на науката и инова­
циите, съчетан с успешен финансов модел, 
който гарантира взаимносвързани политики 
и инструменти.
С РМС № 803 от 10.11.2010 г. относно при­
емане на предварителен вариант на Нацио­
налната програма за реформи на Република 
България (2010 – 2013 г.) в изпълнение на 
Стратегията „Европа 2020“ е определена 
национална цел за инвестиции в НИРД в 
размер на 1,5 % от БВП до 2020 г. 
За постигането на националната цел са не­
обходими интегрирани действия в тази насока. 
Към настоящия момент разпределението на 
разходите за НИРД в България по институци­
онални сектори е в пропорции, обратни на тези 
в ЕС. Най-голяма тежест поема държавният 
бюджет – над 2/3, а бизнесът – около 30 %. 
Ниски са приходите от международни научни 
програми. Това съотношение е илюстрирано 
на фигура 5, на която се наблюдава един 
сравнително статичен профил за последните 
10 години. 
6 Данните за 2009 г. за България и ЕС-27 са 
прогнозни по изчисления на Евростат. За 2010 г. 
данните са прогнозни, по данни на НСИ и из­
числения на МОМН.