Държавен вестник, бр. 84, 2006 г., стр. 106

С Т Р .  106
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  84
2. Апаратура
2.1. Керамично хаванче с подходящо чукало или
сатър за раздробяване на хранителни продукти.
2.2. Аналитична везна с точност за определяне
на теглото до 1 mg.
2.3. Цилиндрични стъклени или метални съдо-
ве с плоско дъно с диаметър 12 cm и дълбочина
5 cm, снабдени с плътно затварящи се капаци.
2.4. Сушилня с регулируема температура, с елек-
трическо нагряване, с добра естествена вентила-
ция, регулирана така, че да позволява да се под-
държа температура на нивото 103 °С (± 2 °С).
2.5. Изсушител, съдържащ ефективен сикатив
(изсушаващо вещество, например калциев хлорид)
и снабден с метална пластина, която осигурява
бързо охлаждане на съдовете.
3. Подготовка на пробата
При необходимост черупките на лешниците,
взети за проба, се отстраняват,  лешниковите ядки
се смачкват в хаванчето или се раздробяват фино,
за да се получат парченца с размери от 2 до 4 mm.
4. Изследване на пробата и ред за определяне на
съдържанието на влага
4.1. Съдовете заедно с капаците им се изсуша-
ват в сушилнята в течение на не по-малко от два
часа и се прехвърлят в изсушителя. Допуска се
съдовете и капаците да се охладят до стайна тем-
пература.
4.2. Определянето на съдържанието на влага се
извършва, като се изследват четири проби, всяка
от които тежи приблизително 50 g.
4.3. Претеглят се празният съд и капакът с точ-
ност до 0,001 g (Мо).
4.4. Претеглят се приблизително 50 g от анали-
зирания материал с точност до 0,001 g. Материа-
лът се разстила по дъното на съда, който след това
бързо се затваря плътно с капака и целият съд
заедно със съдържащия се в него материал (М1) се
претегля. Тези операции се извършват колкото е
възможно по-бързо.
4.5. Отворените съдове заедно с разположени-
те до тях капаци се поставят в сушилнята. Сушил-
нята се затваря и сушенето се извършва в продъл-
жение на 6 часа. След това сушилнята се отваря,
съдовете се покриват бързо с техните капаци и се
поставят в изсушителя за охлаждане. След като се
охладят до температурата на заобикалящата ни
среда, покритите съдове се претеглят с точност до
0,01 g (М2).
4.6. Съдържанието на влага на пробата в про-
цент от теглото се определя по следната формула:
М1—М2
Съдържание на влага =  ––––– Ч 100.
М1—Мо
4.7.  Въвежда се среден показател, получен на
основата на анализа на четирите проби.
Метод II—Бърз метод
1. Принцип
Определяне съдържанието на влага чрез изпол-
зването на измервателен уред, действащ на осно-
вата на принципа на електропроводимостта. Из-
мервателният уред трябва да бъде проверен по
лабораторния метод.
2. Апаратура
2.1. Керамично хаванче с подходящо чукало или
сатър за раздробяване на хранителни продукти.
2.2.
Измервателен уред, действащ на принци-
па на електропроводимостта.
3. Определяне на съдържанието на влага
3.1. Стъкленият съд се напълва с веществото,
което трябва да се анализира (предварително е
раздробено в хаванчето) и пресата се затяга до
получаването на  постоянно налягане.
3.2. Отчитат се показанията на скалата.
3.3. След всяко определяне на съдържанието на
влага стъкленият съд грижливо се изчиства с по-
мощта на шпатула, твърда четка с четина, харти-
ена салфетка или пневматична помпа.
Приложение 2
Определения на термини и дефекти за
лешниците с черупки
Пукнатини или
Всякаква пукнатина, която
разцепвания:
е открита и забележима и
чиято ширина е по-голяма
от една четвърт от окръж-
ността на черупката.
Дефекти на черупката: Всякакъв дефект, който за-
сяга черупката, но не и яд-
ката.
Сухи:
Това означава, че черупка-
та е без повърхностна влаж-
ност и съдържанието на вла-
га общо в черупките и ядки-
те не надвишава 12 %.
Празни:
Това означава лешник, в
който не се съдържа ядка.
Чужди вещества:
Всякакво вещество, което
не е характерно за дадения
продукт.
Повреди, причинени
Видими повреди, причине-
от насекоми:
ни от насекоми  или други
животински паразити, или
наличието на умрели насе-
коми или остатъци от насе-
коми.
Цели:
Това означава, че черупка-
та не е счупена, разцепена
или механично повредена;
не се счита за дефект незна-
чителна пукнатина при ус-
ловие, че ядката е все още
защитена.
Плесен:
Наличие на плесенясали
влакна, видими с невъоръ-
жено око или от вътрешна-
та, или от външната част на
ядката.
Гранивост:
Окисляване на липидите
или образуване на свободни
мастни киселини, придава-
щи неприятен привкус. По-
явата на омазняване върху
ядката не означава задъл-
жително, че това е признак
на гранивост.
Гниене:
Значително разложение,
причинено от действието на
микроорганизми.