Държавен вестник, бр. 27, 2019 г., стр. 118

СТР.  118	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  27
това ще доведе до необходимостта от изграж-
дане на повече земни станции в сравнение с 
настоящия момент, което ще позволи обмен 
на огромни количества трафик.
Спътниковите комуникации са потенциал-
на възможност за осигуряване на широколен-
тов достъп и играят важна роля в глобалната 
информационна инфраструктура, като оси-
гуряват бърз и лесен начин за комуникация 
независимо от разстоянията и местоположе-
нието, на което се намират потребителите. 
В тази връзка развитието на спътниковите 
мрежи е насочено към въвеждането на нови 
технологии, които изискват използването на 
по-голямо количество радиочестотен спектър 
с цел осигуряване на възможност за увелича-
ване капацитета на преноса на данни, което 
ще бъде предпоставка за постигане на целите, 
поставени в цифровата програма.
Комисията за регулиране на съобщенията 
ще продължи да създава подходящи и об-
лекчени регулаторни условия за развитието 
на сателитните комуникации, включително 
чрез преразглеждане на размера на таксите 
за спътниковите радиослужби.
През юни 2017 г. беше изстрелян първият 
български спътник BULGARIA SAT-1 на по-
зиция на геостационарна орбита, определена 
за Република България за осъществяване 
на електронни съобщения чрез спътникова 
система BULSAT-BSS-1.2W-W от радиослужба 
радиоразпръскване-спътниково23 (по Прило-
жение 30 и Приложение 30А от Радиорегла-
мента на ITU).
Очаква се вторият български спътник на 
позиция на геостационарна орбита, определе-
на за Република България за осъществяване 
на електронни съобщения чрез спътникова 
система BALKANSAT AP30B от неподвижна-
спътникова радиослужба (по Приложение 30Б 
от Радиорегламента на ITU), да бъде успешно 
реализиран до 2.06.2022 г.
Българската администрация е подала и до-
пълнителна заявка за модификация на плана 
за BSS на позиция на геостационарната орбита 
1.9оЕ, както и заявки за международно коор-
диниране на нови спътникови системи BUL-
QV-1.9E, BUL-KUX-1.9E и BULSAT-BSS-1.2W.
Първият за Република България спътник 
на негеостационарна орбита – нано-спътни-
кът EnduroSat 1, работещ в определения за 
любителска-спътникова радиослужба обхват, 
е изстрелян през май24. Мисията на този сате-
лит е некомерсиална и цели подпомагане на 
практическото обучение на студенти за кому-
никация чрез наземна станция със сателит.
23 Broadcasting-Satellite Service (BSS).
24 https://www.endurosat.com/news/endurosat-one-
is-onboard-the-international-space-station/.
Въвеждането в експлоатация на BULGARIA 
SAT-1 и нано-сателитът EnduroSat 1, предстоя­
щото изстрелване на спътника по Приложение 
30Б и, както и подадените заявки за коорди-
нация за новите спътникови системи увеличи 
значително интензивността на процеса по 
координация, чиято цел е предотвратяването 
на потенциални смущения към българските 
спътникови системи.
Осигуряване защитата на българските 
спътникови системи е предпоставка за тяхната 
успешна реализация, което от своя страна ще 
създаде условия за развитие на конкуренцията 
при осъществяване на електронни съобщения.
Комисията за регулиране на съобщения-
та ще продължи процеса по координация с 
цел успешно провеждане на процедурите по 
международна координация на спътниковите 
системи както на геостационарната орбита, 
така и на негеостационарна орбита.
5. Ползване на радиочестотен спектър, 
който не е необходимо да бъде индивидуално 
определен
През изминалия тригодишен период 2015 – 
2018 г. Комисията за регулиране на съобщения­
та въведе всички решения, приети от Евро-
пейската комисия, относимите ECC25 решения 
и промените в Препоръка ERC/REC 70-03, 
отнасящи се до ползване на радиочестотен 
спектър, който не е индивидуално определен. 
Това позволи въвеждането на иновативни 
приложения на устройствата, използващи 
свръхшироколентова технология26, определя-
нето на обхвати 900 MHz, 1800 MHz, 2 GHz 
и 2.6 GHz за предоставяне на мобилни съ-
общителни услуги на борда на плавателни 
съдове (MCV услуги) и отмяната на изклю-
чителните права за ползване27 на 2 × 2 MHz 
от обхват 1800 MHz28, освобождавайки общо 
25 Комитет за електронни съобщения (Electronic 
Communications Committee – ECC).
26 Използват се в автомобилни и железопътни 
превозни средства, в оборудване за проследяване 
на местоположението, оборудване на борда на 
въздухоплавателни средства, сензорни устройства 
за материали с редица приложения – откриване на 
обекти и материали и за определяне на характе-
ристиките им, за получаване на изображения на 
тръби, жици и други вградени в стени структури в 
жилищни или търговски сгради и др.
27 В Решение 2010/166/ЕС са определени ус-
ловията, при които обхвати 900 MHz, 1800 MHz, 
2 GHz и 2.6 GHz могат да се ползват от системи, 
предоставящи MCV услуги, без внасяне на ра-
диосмущения в работата на мобилните наземни 
мрежи и без да се претендира за защита от тях. 
За да не се причиняват смущения на мобилните 
наземни мрежи, системите не следва да се из-
ползват на разстояние, по-малко от 3740 метра  
(2 морски мили) от изходната линия покрай брега 
на Черно море.
28 Радиочестотни ленти 1782.9-1784.9 MHz и 
1877.9-1879.9 MHz.