Държавен вестник, бр. 85, 2020 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  85
УКАЗ № 198
На основание чл. 98, т. 1 от Конституцията 
на Република България във връзка с чл. 463, 
ал. 5 от Изборния кодекс
П О С Т А Н О В Я В А М :
Насрочвам частичен избор за кмет на 
община Мъглиж, област Стара Загора, на  
28 февруари 2021 г.
Издаден в София на 28 септември 2020 г.
Президент на Републиката: 
Румен Радев
Подпечатан с държавния печат.
Министър на правосъдието: 
Десислава Ахладова
7116
УКАЗ № 199
На основание чл. 101, ал. 1 от Конституцията 
на Република България
П О С Т А Н О В Я В А М :
Връщам за ново обсъждане в Народното 
събрание Закона за изменение и допълнение 
на Изборния кодекс, приет от 44-то Народно 
събрание на 17 септември 2020 г.
Издаден в София на 28 септември 2020 г.
Президент на Републиката: 
Румен Радев
Подпечатан с държавния печат.
Министър на правосъдието: 
Десислава Ахладова
МОТИВИ
за връщане за ново обсъждане в Народ-
ното събрание на разпоредби от Закона 
за изменение и допълнение на Изборния  
кодекс, приет от 44-то Народно събрание на  
17 септември 2020 г.
Уважаеми народни представители,
Изборните правила определят формата на 
участие на гражданите в политическия жи-
вот. Те са мерител за демократичните устои на 
нашата държава. Тяхната стабилност и после-
дователност е гаранция за честен и прозрачен 
изборен процес, основан на конституционните 
начала за общо и равно избирателно право с 
тайно гласуване на преки избори.
Когато изборните правила се променят преди 
всеки предстоящ избор, и още повече – когато 
промяната обезсмисля идеите, около които е 
постигнат консенсус в пред­ходни изменения, 
се изчерпва доверието на гражданите. Това 
означава, че вместо да се гради среда на дове-
рие с честност и последователност, се търсят 
служебни победи, от които губи обществото. 
По тези съображения упражнявам правото си 
мотивирано да върна за ново обсъждане За-
кона за изменение и допълнение на Изборния 
кодекс (ЗИД ИК).
1. Целите, които мотивират законодателя 
да въведе машинното гласуване в действащия 
Изборен кодекс преди повече от 5 години, са 
да бъдат ограничени манипулирането на вота, 
изборните фалшификации и броят на недейст­
вителните бюлетини. Оттогава текстовете в 
Изборния кодекс относно машинното гласуване 
търпят непрекъснати промени. Съгласно § 39, 
ал. 3 от преходните и заключителните разпоред-
би към Закона за изменение и допълнение на 
Изборния кодекс (ДВ, бр. 61 от 2019 г., в сила от 
2.08.2019 г.) „след общите избори за общински 
съветници и кметове през 2019 г. машинното 
гласуване се произвежда само на избори за 
народни представители, на избори за президент 
и вицепрезидент на републиката и на избори за 
членове на Европейския парламент от Репуб- 
лика България и на тези избори не се допуска 
гласуване с хартиени бюлетини, освен в случаите 
по чл. 212, ал. 5.“ След една година действие на 
ясното и категорично правило за „само машин-
но гласуване“ законодателят обаче утвърждава 
комбинирането на машинен и хартиен вот като 
основно положение на изборния процес (§ 8, 9,  
§ 11, т. 3, § 19, вр. § 4 от ЗИД ИК). Подобен 
подход обезсмисля машинното гласуване и 
усложнява изборния процес. Паралелното гла-
суване в една секция с бюлетини и машини е 
съществен източник на затруднения както по 
време на гласуването, така и при броенето на 
гласовете. Подобно съчетаване отнема предим-
ствата на машинното гласуване и увеличава 
недостатъците от хартиения вот, ръчното пре-
брояване и оформяне на протоколите. Това се 
констатира нееднократно от консултативните 
органи към Централната избирателна комисия 
(ЦИК) – Становища на Обществения съвет към 
ЦИК от 23.06.2019 г. и от 1.09.2020 г.
Допълненията, направени с § 9 и § 11, т. 3 от 
ЗИД ИК, поставят изискването потвърдените 
гласове от машинното гласуване във всяка 
секционна избирателна комисия по чл. 206 от 
ИК да бъдат сравнявани с броя на отпечата-
ните от системата контролни разписки. Така 
допълнените текстове създават очевидни затруд-
нения на секционните комисии при броенето 
на бюлетините и попълването на протоколите, 
защото поставят изискване за ръчна обработка 
на електронни данни. Подобно изискване е 
безпрецедентно и то не би могло да се свързва 
нито с ефективен одит на машинния вот, нито 
с повишаване на доверието в изборния резул-
тат (Становище на Обществения съвет към 
ЦИК от 1.09.2020 г.). На практика ефектът на 
машинното гласуване е по същество подменен.
Като технология и провеждане машинното 
гласуване изисква специфични последователни 
мерки за прилагането му в изборния процес. 
Законодателят не дава отговор на същест-
вени въпроси, като закупуване или наемане 
на машини, необходимост от обучение за 
тяхното използване, генериране на изцяло 
машинен протокол на гласуването, но комби-
нира машинния вот с хартиен. Това смесване 
е необяснимо при възприетата технология 
на броенето на гласовете (§ 9 и § 11, т. 3 от