Държавен вестник, бр. 102, 2005 г., стр. 77

Б Р О Й  102
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  77
3 mm. Разрушаването може да настъпи, когато
пръчиците имат дебелина, по-голяма от 3,2 mm. В
този случай изпитването се приема за завършено,
ако преди това почвата е източвана на пръчици с
дебелина 3,2 mm. Разрушаването се извършва по
различен начин за различните видове почви. При
някои видове почви пръчиците се разпадат на мно-
гобройни малки части, а при други видове почви
те започват да се разцепват от двата края в посока
към средата, докато се раздробят. Високопластич-
ните глинести почви изискват по-продължително
обработване за получаването на пръчици с водно
съдържание, близко до границата на протичане.
При разрушаването на тези пръчици се получават
множество цилиндрично оформени тела с дължи-
на от 6 до 10 mm. В момента, когато пръчиците
достигнат дебелина 3,2 mm, операторът не трябва
да спомага за тяхното разрушаване, а да намали
скоростта на търкаляне или натиска от ръката си
или да извърши и двете действия едновременно.
Източването продължава, докато пръчиците не се
разпаднат на части. За високопластични почви се
допуска началната дебелина на елипсовидно офор-
мените тела да се приеме близка до изискващата се
крайна дебелина 3 mm.
4.3. Получените пръчици от разрушената проба
се поставят заедно в подходящ съд. Съдът и съдър-
жащата се в него почва се претеглят с точност 0,01 g,
след което почвата се изсушава в сушилня при тем-
пература 110 ± 5 °С и се претегля с точност 0,01 g.
5. Изчисления
5.1. Границата на източване на почвата се изра-
зява като отношение между масата на водата и
масата на изсушената почва. Тя се изчислява по
следния начин:
Маса на водата (g)
Граница на източване (%) =
–––––––––––.100.
Маса на изсушената
почва (g)
Границата на източване се изчислява до най-
близкото цяло число.
5.2. Показателят на пластичност на почвата се
изчислява като разлика между границата на про-
тичане и границата на източване, както следва:
Показател на пластичност (%) = граница на протичане
(%)—граница на източване (%).
5.3. Разликата, изчислена съгласно т. 5.2, се
приема като показател на пластичност с изключе-
ние на следните случаи:
5.3.1. когато границата на протичане или грани-
цата на източване не могат да бъдат определени,
показателят на пластичност е равен на нула (за
непластична почва);
5.3.2. когато границата на източване е равна
или по-голяма от границата на протичане, пока-
зателят на пластичност е равен на нула (за не-
пластична почва).
6. Точност на изпитването
6.1. Повторяемост
Два резултата, получени за една и съща проба
от един лаборант в една и съща лаборатория, като
се използват едни и същи уреди в различни дни, се
считат за съмнителни, ако се различават с повече
от 10 % от тяхната средна стойност.
6.2. Възпроизводимост
Два резултата, получени от различни лаборан-
ти в различни лаборатории, се считат за съмнител-
ни, ако се различават с повече от 18 % от тяхната
средна стойност.
Приложение № 18
към чл. 145, ал. 1, т. 2 и 3, чл. 146, ал. 1,
т. 2, чл. 150, т. 4, чл. 153, ал. 2, 3, 4 и 5,
чл. 157 и чл. 158, ал. 1
Метод за определяне на зависимостта между
водното съдържание и плътността на почви
при използване на трамбовка с маса 4,54 kg,
падаща от височина 457 mm
1. Област на приложение
1.1. Този метод на изпитване се използва за
определяне на зависимостта между водното съдър-
жание и плътността на почви след уплътняването
им във форма с определени размери при използва-
не на трамбовка с маса 4,54 kg, падаща от височина
457 mm. Прилагат се следните методи:
1.1.1. метод А—използва се форма с диаметър
102 mm, а почвеният материал преминава през сито
с отвор 4,75 mm;
1.1.2. метод В—използва се форма с диаметър
152 mm, а почвеният материал преминава през сито
с отвор 4,75 mm;
1.1.3. метод С—използва се форма с диаметър
102 mm, а почвеният материал преминава през сито
с отвор 19,0 mm;
1.1.4. метод D—използва се форма с диаметър
152 mm, а почвеният материал преминава през сито
с отвор 19,0 mm.
1.2. За всеки материал, който ще се изследва, в
спецификацията се посочва методът на изпитване.
2. Апаратура
2.1. Формите за уплътняване на пробното тяло
са неразглобяеми метални цилиндри с размери и
обем съгласно т. 2.1.1 и т. 2.1.2, с наставка с висо-
чина около 60 mm, която да позволява уплътнени-
те пробни тела от навлажнени почви да бъдат с
желаната височина и обем. Формата и наставката
се конструират така, че да могат плътно да се затя-
гат към сменяемата основна плоча, изработена от
същия материал.
Забележка1. Могат да се използват различни ви-
дове форми за изпитване на пробни тела с предвари-
телно определен обем. Резултатите се привеждат към
получените при използването на стандартни неразг-
лобяеми форми, посочени в т. 1.1, за различни почве-
ни проби, чрез предварително установени корелаци-
онни зависимости. След направените корекции се
получават същите резултати от зависимостта “влаж-
ност—плътност”. Записите на корелационните зави-
симости се съхраняват.
2.1.1. Форма за уплътняване с обем 0,000943 ±
0,00008 m3, с вътрешен диаметър 101,6 ± 0,41 mm и
височина 116,43 ± 0,13 mm (фиг. 18.1).
2.1.2. Форма за уплътняване с обем 0,002124 ±
0,000021 m3, с вътрешен диаметър 152,4 ± 0,66 mm
и височина 116,43 ± 0,13 mm (фиг. 18.2).
2.1.3. Форми за уплътняване извън допусканите
за употреба. Форма за уплътняване, която не отго-
варя на условията за употреба след продължително
използване, може да бъде използвана само ако тези
отклонения не надвишават 50 %.
2.2. Трамбовка за уплътняване
2.2.1. Ръчно управляема метална трамбовка с
плоско кръгово сечение, с диаметър 50,8 ± 0,13 mm,
допуск на износване 0,13 mm и маса 4,54 ± 0,01 kg.
Забележка2. Трамбовката трябва да има подхо-
дящ направляващ метален прът, който да контроли-