Държавен вестник, бр. 104, 2023 г., стр. 20

СТР.  20	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  104
машинно гласуване“ и „бюлетина от машинно 
гласуване“, за които няма легална дефиниция 
и те не могат да бъдат ясно разграничени, е 
„допуснато противоречие, което нарушава 
принципа на правна сигурност и правовата 
държава“. Застъпва се тезата, че разпоредбата 
на чл. 213б ИК има ограничителен характер, 
защото „обвързването на възможността за 
достъп с процентно получените гласове поста­
вя субектите в различна ситуация и създава 
условия за неравноправност на участниците 
в изборния процес“.
В становището на Върховния администра­
тивен съд (ВАС) не се споделят доводите на 
вносителя за противоконституционност на 
оспорените разпоредби. Привеждат се аргу­
менти, че нормите, предмет на настоящото 
конституционно дело, не нарушават принципа 
на правова държава, равенството на гражда­
ните пред закона и забрана за дискримина­
ция, както и принципа на равно избирателно 
право. Според ВАС „Оспорените разпоредби 
отговарят на съвременните конституционни 
стандарти за провеждане на честни, прозрачни 
и законосъобразни избори“. Като се позовава 
на практиката на Конституционния съд, ВАС 
не намира оспорената разпоредба на § 54 
ЗИДИК за противоконституционна.
В становището на Висшия адвокатски 
съвет (ВАдвС) се твърди, че „Сегашните из­
менения в чл. 206 ИК отново връщат т.нар. 
„хибридна“ форма на гласуване – т.е. по избор 
на гласоподавателя с хартиена бюлетина или 
машинно, и макар изборите за 45-ото НС да 
показаха редица проблеми при отчитането на 
вота при хибридния начин на гласуване, това 
само по себе си не е основание за противо­
конституционност, а въпрос на техническото 
обезпечаване, подготовката на секционните 
комисии и тяхната компетентност за про­
веждане и отчитане на изборния процес“. 
Относно разпоредбата на чл. 206, ал. 3 ВАдвС 
застъпва тезата, че „възможността за корек-
ция, която последващо е предвидил законо­
дателят за избирател с хартиена бюлетина, 
при машинния вот се реализира в хода на 
самото гласуване и поради невъзможност от 
подаване на невалиден глас отпада и нуждата 
да се гласува повторно“, което „обосновава 
и липсата на противоконституционност на 
тази разпоредба“. ВАдвС приема, че са нали­
це основания за обявяване на разпоредбата 
на чл. 212, ал. 4 ИК за противоконститу­
ционна – допуснато е противоречие между 
изразите „бюлетина за машинно гласуване“ 
и „бюлетина от машинно гласуване“, което 
„създава правна несигурност, без ИК да дава 
легална дефиниция на двете понятия, за да 
могат те да бъдат разграничавани безспорно, 
което е в противоречие с принципа на пра­
вовата държава (чл. 4 КРБ)“. Според ВАдвС 
ограничението, въведено от законодателя с 
разпоредбата на чл. 213б, ал. 1, в атакуваната 
част „е необосновано и в противоречие със 
забраната в чл. 6, ал. 2 от Конституцията за 
създаване на ограничения на дискримина­
ционен принцип – в случая – между участ-
ниците в изборния процес“. Поддържа, че 
оспорените разпоредби на чл. 268, ал. 4 и 5; 
чл. 271 в частта „като преброява бюлетините 
от машинното гласуване“ и чл. 430 в частта 
„като преброява бюлетините от машинното 
гласуване“ са в „противоречие с принципа 
на правовата държава (чл. 4 от КРБ), кон­
ституционно установените принципи на из­
бирателното право (чл. 10 КРБ), равенството 
на гражданите пред закона и забраната за 
дискриминационното им или привилегировано 
третиране (чл. 6 КРБ), което и обосновава 
евентуалната противоконституционност на 
оспорените разпоредби…“. По отношение на 
§ 54 ЗИДИК (ДВ, бр. 104 от 30.12.2022 г.), с 
който се отменя § 145 ПЗРЗИДИК (обн., ДВ, 
бр. 39 от 2016 г.), ВАдвС споделя доводите на 
вносителя за противоконституционност и на 
тази разпоредба.
В становището на „Институт за разви­
тие на публичната среда“ се подчертава, че 
„технологията на гласуване сама по себе си 
не води до промяна в принципа на равното 
избирателно право“ – за всеки избирател е 
осигурена възможност да подаде своя глас и 
тежестта на гласа на всеки един избирател 
е равна за съответния вид избор. Поддържа 
се, че „Законът не въвежда критерии кога 
ЦИК може „да не възложи“ техническото 
осигуряване на машинното гласуване и по 
този начин оставя всичко на субективната 
преценка на комисията, която по свое усмот-
рение може да решава дали да организира, 
или не машинно гласуване във всяка секция 
в чужбина“, поради което чл. 212, ал. 5 в ос­
порената част е в противоречие с принципа 
на правовата държава. Споделя се твърдяното 
в искането, че въвеждането на две различни 
понятия с последните промени в Изборния 
кодекс – бюлетина за машинно гласуване 
(визуализацията на екрана на машината, ко­
ято има същото съдържание като хартиена 
бюлетина) и бюлетина от машинно гласуване 
(разпечатвана от машината, която отразява 
само вота на избирателя), „може да доведе 
до неяснота и затруднява организацията на 
изборния процес“. Обръща се внимание, че 
„Въвеждането на нов термин „бюлетина от 
машинно гласуване“ и недопускането на пов­
торно гласуване, след като такава бъде отпе­
чатана, поставя избирателите, дали гласа си 
с машина, в по-неблагоприятно положение от 
тези, гласували с хартиена бюлетина“. Посочва 
се, че „начинът на преброяване на бюлети­
ните при гласуване с хартиени бюлетини и 
при гласуването с машина – извършвано от 
секционната избирателна комисия, не поставя 
избирателите, избрали различни способи за 
гласуване, в неравностойни условия“. В ста­
новището се излагат съображения, че с „неяс­
нотите“ относно осигуряването на достъп до