Държавен вестник, бр. 100, 2022 г., стр. 17

БРОЙ  100	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  17  
гласа – с бюлетина за машинно гласуване, с 
хартиена бюлетина или по друг начин – не е 
свързан с конституционно защитеното право 
на избор на избирателите (Решение № 9 от 
2021 г. на КС по к. д. № 9/2021 г.).
Законодателят е задължен да определи 
такъв начин за гласуване, който да третира 
еднакво гласуването с машина и с харти-
ена бюлетина и във всички случаи – при 
гарантиране тайната на вота. Въвеждайки с 
§ 7 от приетия закон алтернативно и двата 
начина на гласуване в рамките на една и 
съща секция, законодателят не действа в 
пределите на законодателната целесъобраз-
ност, а създава условия тайната на вота да 
бъде нарушавана. В зависимост от броя на 
избирателите, които ще гласуват по единия 
или по другия начин, може да се стигне до 
идентифициране на техния избор, което само 
по себе си води до взаимното обезсмисляне и 
на двата алтернативни способа за гласуване 
и отрича смисъла на изборите като инстру-
мент на демокрацията. Освен това уредбата 
в § 7, т. 2 създава правна несигурност, тъй 
като въвежда изрично ограничение само за 
избиратели, избрали да гласуват с „бюлетина 
за машинно гласуване“, да не гласуват с хар-
тиена бюлетина. Поставяйки забраната към 
момента на предпочитането за гласуване с 
машина, законодателят лишава избирателя 
от гласуване с хартия, ако в същия момент 
машината се развали. Няма симетрична 
забрана пред избиратели, предпочели да гла-
суват с хартиена бюлетина, да не гласуват с 
бюлетина от машинно гласуване. Това явно 
показва предпочитанието на законодателя 
да гарантира гласуването с хартиена бюле-
тина и да не предостави същите гаранции 
за машинното гласуване в нарушение на 
принципа на равенството.
2. По повод гласуването с машини до-
сегашната уредба в Изборния кодекс е 
преминала контрол за съответствието є с 
Конституцията със заключението, че „дава 
законови гаранции както за всеобщо, равно, 
пряко и лично упражняване на правото на 
глас, така и за доброволност, автентичност 
на волеизявлението на гласуващия, тайна 
на вота и упражняване на правото на глас 
само един път в едни и същи избори и за 
спазването на принципите на публичност и 
прозрачност на изборния процес“ (Решение 
№ 9 от 2021 г. на КС по к. д. № 9/2021 г.). 
Уредбата на машинното гласуване преди 
измененията от 2 декември 2022 г. даваше 
както необходимите гаранции, че самият 
избирател е в състояние да провери начина, 
по който електронната система регистрира 
неговия вот, така и необходимите гаранции 
срещу недействителния вот. Показателни 
в това отношение са данните за броя на 
недействителните бюлетини през годи-
ните. При парламентарните избори през 
2022 г. недействителните бюлетини са 9042, 
а при парламентарните избори през април 
2021 г. – 86 527. Съзнавам, че гаранциите, 
които действащата все още уредба на ма-
шинното гласуване дава, не са абсолютни и 
не могат да решат сами по себе си всички 
проблеми на изборния процес, натрупали се 
през годините. Отпадането на тези гаранции 
обаче би отблъснало избирателите от избор-
ния процес, вместо да се създадат условия и 
да се насърчи упражняването на правото на 
глас от всички български граждани.
3. С приетия ЗИДИК не само се дублира без 
обективен критерий начинът на гласуване, но 
се подменя и характеристиката на машинното 
гласуване като вид електронно гласуване, 
осъществявано в контролирана среда. Това 
противоречи на целта избирателите да имат 
„право на избор“ между хартия и машина, 
тъй като във всички случаи отчитането на 
резултатите от машинното гласуване ще 
става не от машината, а чрез преброяване 
от секционната избирателна комисия на бю-
летините от машинно гласуване (§ 24 и 45), 
отпада протоколът от машинното гласуване 
(§ 30, 31, 39, 49) и прехвърлянето на данни от 
записващото техническо устройство (§ 32, 50 
и свързаните с тях § 33 и 51). Направените 
промени заличават специфичните признаци 
на машинното гласуване и уредбата му вече 
не отговаря на названието и предназначението 
му като вид електронно гласуване. Такова раз-
минаване между формално регламентиране 
и смислово предназначение прави уредбата 
на машинното гласуване несъвместима с 
принципа за правовата държава, изискващ 
недвусмислено и ясно законодателство. Ма-
шинното гласуване вече не е алтернатива на 
гласуването с бюлетина, а е също гласуване 
с бюлетина, която обаче не е отпечатана от 
печатницата на Българската народна бан-
ка, а от машината в избирателната секция. 
Така се заличават природата и смисълът на 
машинното гласуване и отпада на практика 
„правото на избор“ на избирателя как да 
гласува.
4. Прозрачността и сигурността на ма-
шинното гласуване са важни условия за 
доверието на избирателите към този способ 
за гласуване. В опит да засили тези еле-
менти, наред със съществените изменения 
в правната природа на машинното гласува-
не, законодателят е приел разпоредбите на 
чл. 213б и 213в (§ 12 и 13 от ЗИДИК). С § 12 
се предвижда предоставянето на достъп до 
изходния код, „документацията на системата 
за електронната система за машинно гласува-