Държавен вестник, бр. 68, 2010 г., стр. 137

БРОЙ  68	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  137  
2.1.1.5. Консултация при експертиза на трайна 
неработоспособност;
2.1.2. Общомедицински дейности:
2.1.2.1. Инжекции; 
2.1.2.2. Парентерални инфузии; 
2.1.2.3. Кардио-пулмонална ресусцитация (по 
витални индикации). 
2.1.3. Специфични дейности:
2.1.3.1. Извършване на функционално изслед­
ване на дишането и ЕКГ;
2.1.3.2. Бронходилататорен тест с бета-агонисти; 
2.1.3.3. Кожно-алергични проби – скарифи­
кация; 
2.1.3.4. Кожно-алергични проби – убождане 
(„прик“ тест); 
2.1.3.5. Кожно-алергични проби – епикутанни; 
2.1.3.6. Кожно-алергични проби – интраку­
танни;
2.1.3.7. Обучение на пациента и близките му, 
включително тренировка за използване на инха­
латорно устройство; 
2.1.3.8. Обучение на пациента за мониторирането 
на върхов експираторен дебит в домашни условия; 
2.1.3.9. Предоперативна подготовка на рискови 
пациенти; 
2.1.3.10. Подготовка за специализирани изслед­
вания – йод-контрастни вещества; 
2.1.3.11. Алерген-специфична имунотерапия 
(АСИТ); 
2.1.3.12. Консултация за имунизации при алер­
гично болни деца;
2.1.3.13. Обучение за самопомощ при анафи­
лаксия.
2.2. Задължителен обем дейност на лекар с 
придобита специалност „Клинична алергология“ от 
кабинета по алергология на лечебното заведение 
за специализирана извънболнична медицинска 
помощ.
2.2.1. Анамнеза съгласно специфичните за 
специалността изисквания (приложения № 1 и 2);
2.2.2. Обстоен физикален статус (преглед по 
системи);
2.2.3. Кожно-алергично тестуване – извършва­
не, отчитане и интерпретация; 
2.2.4. Инструментални изследвания – спиро­
метрия със съответна интерпретация, бронходи­
лататорен тест; 
2.2.5. Назначаване на допълнителни изследва­
ния – кръв, урина, рентгенови изследвания, ЕКГ 
и др. и тяхната интерпретация; 
2.2.6. Поставяне на вероятна диагноза; 
2.2.7. Изграждане на диференциално-диагно­
стичен план; 
2.2.8. Интерпретация на инструментални спе­
циализирани изследвания – метахолинов тест, 
кашличен праг, клетъчен състав в храчка, назален 
провокационен тест с алергени; 
2.2.9. Интерпретация на лабораторни специали­
зирани изследвания – общи и специфични: Иг E, 
фракции на комплемента, антинуклеарни антитела, 
анти-ДНК антитела, антитела срещу екстрахиру­
еми ядрени антигени, АНЦА и др. имунологични 
изследвания;
2.2.10. Поставяне на диагноза като резултат от 
проведената диференциална диагноза; 
2.2.11. Изготвяне на индивидуален лечебен 
план и обучение на болния и членовете на се­
мейството му; 
2.2.12. Назначаване, започване и контролиране 
на провежданата алерген-специфична имунотера­
пия (АСИТ) при подходящи болни; 
2.2.13. Изготвяне на индивидуален профилак­
тичен план и обучение на болния и членовете на 
семейството му; 
2.2.14. Периодичен контрол на състоянието на 
пациента и корекции на лечебния план; 
2.2.15. Оказване на спешна медицинска помощ 
при необходимост;
2.2.16. Преценка за диспансерно наблюдение 
по нозологични единици на пациенти, които имат 
нужда и желаят да продължат лечението си в 
кабинета; 
2.2.17. Извършване на експертна дейност и 
освидетелстване на деца и възрастни с алергични 
проблеми; 
2.2.18. Консултиране на пациентите при необ­
ходимост с необходимите профилни специалисти. 
3. Основни изисквания към персонала.
3.1. Минимална кадрова обезпеченост на каби­
нета по алергология – минимум един лекар –  спе­
циалист по клинична алергология; препоръчител­
но – медицинска сестра; по преценка – санитар.
3.2. Компетентност на лекаря-специалист. 
Специалистът-алерголог носи пълна отговорност 
за пациента от момента на първия преглед, като 
провежда изследванията, поставя диагнозата, 
изготвя лечението и следи ефекта му чрез кон­
тролни прегледи до момента, в който лечението 
на пациента се продължи от общопрактикуващия 
лекар или пациентът бъде хоспитализиран. 
3.3. Компетентност на медицинската сестра. 
Медицинската сестра работи под контрола на спе­
циалиста-алерголог и извършва следните дейности: 
води медицинска документация, регулира потока от 
пациенти и следи за консумативите (памук, спирт, 
спринцовки и игли, алергени и т.н.). Тя извършва 
кожно-алергични проби и спирометрия само ако 
е обучена да прави това. 
Раздел III
Изисквания към осъществяване на лечебна дейност 
„Клинична алергология“ от лечебни заведения за 
болнична помощ
1. Лечебната дейност по алергология в лечебни 
заведения за болнична помощ се осъществява от 
клиники/отделения по клинична алергология от 
III  ниво, които отговорят на следните изисквания:
1.1. В отделение/клиника по клинична алер­
гология от III ниво се осъществява лечение на 
всички остри, обострени и хронични алергични 
заболявания, с комплицирано протичане и при 
които се предполагат интензивни диагностични 
и терапевтични процедури. Лечебно-диагностич­
на дейност се извършва в максимален размер, 
съобразен с актуалните световни достижения в 
алергологичната наука.
1.2. Клиниката по клинична алергология в 
университетска болница извършва и: