Държавен вестник, бр. 14, 2010 г., стр. 4

СТР.  4	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  14
искането, направено по реда на чл. 112 ЗИНП. 
От останалите заинтересувани страни по делото 
в дадения срок не са постъпили становища.
Възраженията по допустимостта му се обо-
сновават със следните аргументи: 1. органът 
по чл. 150, ал. 1 от Конституцията, в случая 
главният прокурор, който е инициирал произ-
водството пред Конституционния съд, механично 
е препратил искането, без да направи собствена 
преценка за неговата основателност; 2. пода-
ването му е закъсняло с оглед придобиването 
на статус на народни представители на лицата, 
чийто избор е оспорен, защото лишаването 
им от този статус е могло да стане само пре-
ди полагането на клетва и встъпването им в 
длъжност, тъй като не се касае до специалната 
хипотеза на неизбираемост и несъвместимост 
за заемането на тази длъжност, при която това 
може да стане и след този момент, и 3. ос-
порването на избора на визираните в искането 
народни представители е произволно, тъй като 
българските граждани в чужбина гласуват само 
за партии или коалиции, а не за конкретни 
кандидатски листи или мажоритарни канди-
дати, което изключва пряката връзка между 
гласуването в чужбина и избора на народни 
представители в определени многомандатни 
избирателни райони в страната.
По основателността на искането се правят 
възражения срещу твърдяното в него несъ-
ответствие на броя на подадените заявления 
за гласуване в Република Турция на броя на 
разкритите избирателни секции, срещу нали-
чието на двойно гласуване като основание за 
опорочаване на избора, както и по отношение 
на твърденията за несъответствие на броя на 
избирателите по основния списък и този на 
допълнително вписаните в изборния ден и за 
опорочаване на избора в тези секции, в които 
са гласували повече от 1000 избиратели. Аргу-
ментите по всяко от възраженията се изразяват 
в обобщен вид в следното: броят на избирател-
ните секции в Република Турция съответства на 
броя на подадените заявления – 44 хиляди, на 
базата на които са разкрити 123 секции, като 
в едни случаи са били открити единични сек-
ции в населеното място при наличие само на 
100 подадени заявления, а в други – повече на 
брой според допустимия брой заявления. В тази 
връзка при разкриване на избирателни секции 
длъжностните лица от българските дипломати-
чески и консулски служби на територията на 
Република Турция са се ръководили не само от 
законовите правила, но и от преценката си за 
целесъобразност с оглед конкретната обстанов-
ка, за което са съобразили местожителството 
на българските граждани, заявили желание 
да гласуват. Относно двойното гласуване се 
поддържа, че се касае до пренебрежимо малък 
брой избиратели по отношение на участвалите 
в изборите в страната и в Република Турция, 
което не може да се отрази на изборния ре-
зултат, още повече че не е известно поради 
тайната на вота в полза на коя политическа 
сила е било извършено това нарушение. По 
отношение на несъответствието на броя на 
избирателите по основния списък и този на 
допълнително вписани избиратели в някои 
избирателни секции се изтъква доводът, че за 
разлика от провеждане на изборите в страна-
та при тези в чужбина е нормално броят на 
дописаните в изборния ден да е по-голям от 
този на включените в основния списък поради 
това, че броят на всички желаещи да гласу-
ват значително надхвърля този на заявилите 
предварително това свое желание. Като правно 
неаргументирано и тенденциозно се отхвърля 
твърдението, че само в избирателните секции 
на територията на Република Турция, в които са 
гласували повече от 1000 избиратели, са били 
допуснати нарушения, които опорочават вота. 
Поддържа се, че това твърдение е голословно и 
подобни констатации се отнасят до гласуването 
и на територията на други държави, макар че 
вносителят на искането се е ограничил само 
до резултатите от секциите в Република Турция, 
без да коментира аналогичните случаи.
Поради изложеното в становището си 
парламентарната група на ДПС моли Консти-
туционния съд да отхвърли искането на РЗС, 
с което се оспорва законността на избора на 
нейните народни представители.
С молба, постъпила на 01.09.2009 г. в Консти-
туционния съд, конкретизирана с допълнителна 
молба от 18.09. с.г., лидерът на РЗС Яне Геор-
гиев Янев е поискал да се изготви експертно 
заключение от вещи лица по поставени от 
него въпроси, чието изясняване е от значение 
за законосъобразността на проведения избор 
в Република Турция.
С определение от 06.10.2009 г., допълнено 
с определение от 12.10. с.г., Конституционният 
съд е назначил три вещи лица – Илияна Вла-
диславова Ризова-Вълчанова, Красимир Василев 
Вълев и Петър Стоянов Божков, със задача 
да изготвят заключение по следните въпроси:
1. Да уточнят броя на подадените заявле-
ния за гласуване на територията на Република 
Турция, от кои населени места са подадени и 
съвпадат ли те с броя на разкритите секции.
2. Да проверят в информационния масив на 
МВР дали описаните в протоколите от избира-
телните секции документи за самоличност на 
гласувалите в избирателни секции от № 4600111 
до № 4600233 са валидни.
3. Съвпада ли сборът от гласувалите лица 
по избирателните списъци и дописаните в 
изборния ден избиратели според установените 
подписи с посочения в протоколите на всяка 
една секция общ брой гласували, както и дали 
лицата по избирателния списък действително 
са участвали в гласуването, или това са тези, 
които са допълнително вписани.