Държавен вестник, бр. 72, 2016 г., стр. 243

БРОЙ  72	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  243  
Пасивен надзор на здравния статус (клинични 
прегледи) на възприемчивите към заболяване-
то животни ще бъде провеждан през цялата 
година на територията на цялата страна, при 
регулярните дейности, изпълнявани от офици-
алните и регистрираните ветеринарни лекари, 
с цел откриване на клиничните признаци на 
заболяването син език. В случай на съмнение 
за син език ще бъдат вземани проби (кръвни 
проби, органни проби) за потвърждаване на 
заболяването. 
При определени ситуации е предвидено мо-
лекулярнобиологично изследване на някои от 
съмнителните пробите и за епизоотична хемо-
рагична болест. Вземането на проби в случай 
на съмнение и провеждането на диференциал-
нодиагностичните изследвания за епизоотична 
хеморагична болест трябва да бъдат съгласувани 
с дирекция „ЗХОЖКФ“ към БАБХ.
В случай на неблагоприятна епизоотична 
обстановка в страната и на Балканите схемата 
за надзор ще бъде ревизирана в съответствие.
3.3. Надзор на заболяването син език при 
диви преживни животни.
В случай на неблагоприятна епизоотична 
обстановка (огнища на син език в България 
или съседни държави) и в зависимост от ситу-
ацията БАБХ може да разпореди вземане на 
кръвни и органни проби от възприемчив дивеч 
(Capreolus capreolus, Cervus elaphus, Dama dama, 
Ovis musimon) за син език и/или епизоотична 
хеморагична болест.
3.4. Надзор на вектора.
Събирането на куликоиди за количествен и 
качествен анализ ще се изпълнява целогодиш-
но на територията на цялата страна. Счита се, 
че най-голяма активност на вектора има през 
периода април – края на октомври. Целта на 
събирането на куликоиди целогодишно е да се 
определи продължителността на вектор свобод-
ния сезон и продължителността на активния 
сезон за цялата територия на страната и да се 
установи дали този показател варира във време-
то или в различните географски региони. Като 
вектор свободен сезон се определя периодът, 
в който от един капан са уловени по-малко от 
пет женски екземпляра, които са пили кръв 
и са снасяли най-малко веднъж (възрастова 
група „parous“).
За извършването на ентомологичния надзор 
територията на страната е разделена на квадран-
ти с размери 100×100 km (фигура 4). Събирането 
на куликоиди ще се извършва в две населени 
места от всеки квадрант (42 бр. пробовземане 
месечно за страната). Задължително е едно от 
местата на залагане на светлинните ловилки 
да е животновъден обект, в който има сенти-
нелни животни. 
 
Фиг. 4. Географско разположение на координатната 
мрежа за ентомологичен надзор (100×100 км).
В таблицата по-долу са посочени ОДБХ, които 
ще залагат светлинните ловилки в съответните 
кварданти (съгласно фигура 4). Пробовземането от 
всеки квадрант се извършва само от една ОДБХ.
Таблица 3. Списък на регионалните структури, 
включени в ентомологичния надзор
№
ОДБХ
№ на квадранта
1.
Благоевград
1, 5
2.
Бургас
15, 19, 21
3.
Видин
4
4.
Враца
7
5.
Добрич
20, 23
6.
Кърджали
10, 13
7.
Кюстендил
2, 6
8.
Монтана
3
9.
Плевен
8, 11
10.
Русе
12, 16
11.
Смолян
9
12.
Хасково
14
13.
Ямбол
18
Събирането на куликоиди ще се извършва в 
две последователни нощи веднъж месечно. Двата 
последователни улова не трябва да се обединяват. 
При залагането на светлинните ловилки следва 
да бъдат отчетени минималната и максималната 
температура, както и останалите показатели, 
посочени в протокол за улов на куликоиди 
(приложение № 3). 
Описание на събирането на куликоидите и 
работата със светлинните ловилки са посочени 
в Инструкция за събиране на куликоиди (при-
ложение № 2).
Определянето на животновъдните обекти, от 
които ще се изследват улови за молекулярноби-
ологични изследвания, се извършва в началото