Държавен вестник, бр. 65, 2018 г., стр. 27

БРОЙ  65	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  27  
правата е прогласено и като изначално човешко 
право в Основния закон. В редица конститу­
ционни разпоредби то е конкретизирано и е 
вградено в съдържанието на отделни основни 
права и свободи. Свидетелство за стремежа на 
Република България за защита на основните 
човешки права и по-специално за защита на 
всички жертви на насилие, включително жени­
те и децата, както и премахването на всички 
форми на дискриминация и постигането на 
равнопоставеност, е и действащата законода­
телна уредба: Наказателен кодекс (обн., ДВ, 
бр. 26 от 2.04.1968 г.; посл. изм., ДВ, бр. 55 от 
3.07.2018 г.), Закон за защита от домашното 
насилие (обн., ДВ, бр. 27 от 29.03.2005 г.; посл. 
доп., ДВ, бр. 50 от 3.07.2015 г.), Закон за закри­
ла на детето (обн., ДВ, бр. 48 от 13.06.2000 г.; 
посл. изм., ДВ, бр. 17 от 23.02.2018 г.), Закон 
за равнопоставеност на жените и мъжете (ДВ, 
бр. 33 от 26.04.2016 г.), Закон за защита от дис­
криминация (обн., ДВ, бр. 86 от 30.09.2003 г.; 
посл. изм., ДВ, бр. 7 от 19.01.2018 г.).
Конституционният съд намира, че въпреки 
безспорните си положителни страни Кон­
венцията е вътрешно противоречива и това 
противоречие създава двупластовост в нея. 
Така съдържанието на част от разпоредбите 
є излиза извън декларираните цели на Кон­
венцията и нейното наименование. 
В чл. 1, § 1, букви „а“ и „б“ от Конвенцията, 
за да се определи обектът на защита от всич­
ки форми на насилие и на дискриминация, е 
използван терминът „жени“, който несъмнено 
е основан на биологичното разбиране за по­
ловете. Същевременно в чл. 3, буква „в“ сред 
легалните дефиниции на Конвенцията (ан­
глийски и френски език) фигурира понятието 
„gender“/„genre“, преведено на български език 
като „пол“ със следното съдържание: „соци­
ално изградени роли, поведения, дейности и 
характеристики, които определено общество 
смята за подходящи за жените и за мъжете“. 
Единствено в разпоредбата на чл. 4, § 3 от 
Конвенцията понятието „gender“/„genre“ е пре­
ведено на български език като „социален пол“. 
В Конвенцията понятията „sex“/„sexe“ („пол“) 
и „gender“/„genre“ („пол“, „социален пол“) 
присъстват едно до друго, като социалният 
пол фигурира сред признаците за недопускане 
на дискриминация по чл. 4, § 3 наред с био­
логично детерминирания признак пол – „sex, 
gender...“/„sexe, genre…“. По този начин полът 
като биологична категория („sex“), но и полът 
като социален конструкт („gender“), обусловен 
от субективните възприятия и представи на 
индивида и на обществото за ролята на мъ­
жете и жените, са издигнати в автономни и 
равностойни категории на Конвенцията със 
собствено правно битие. Понятието „gender“/
„genre“ („пол“) присъства в Конвенцията като 
самостоятелна категория, различна от пола 
като биологична същност. Конвенцията разде­
ля биологичното и социалното измерение на 
пола и излиза извън рамките на възгледа за 
половата бинарност на човешкия вид. С посо­
ченото в чл. 3, буква „в“ съдържание „gender“/
„genre“ („пол“) се превръща в основно, носещо 
понятие, което е определящо за смисъла и на 
другите използвани в Конвенцията изрази, 
базирани на това понятие. Свидетелство за 
самостойната роля на понятието „gender“/
„genre“ („пол“) представляват и множеството 
разпоредби на Конвенцията, които съдържат 
изрази, базирани на това понятие – чл. 2, § 2, 
чл. 4, § 3, чл. 6, чл. 14, чл. 18, чл. 49, § 2, чл. 60, 
§ 2 и § 3 от Конвенцията. „Gender“ се употре­
бява в изразите: „gender equality“ (преамбюл  –  
„равнопоставеност на половете“), „gender-based 
violence“ (преамбюл, чл. 2, 3, 4, 14 – „насилие, 
основано на пола“), „gender identity“ (чл. 4, 
§ 3 – „идентичност, основана на пола“), „gender-
sensitive policies“ (чл. 6 – „политики, отчитащи 
особеностите на пола“), „gender perspective“ 
(чл. 6 – „перспектива, основана на пола“), „non-
stereotyped gender roles“ (чл. 14 – „нестереотип­
ни роли на пола“), „gendered understanding of 
violence“ (чл. 18, чл. 49, § 2 – „основано на пола 
разбиране на насилието“), „gender-based asylum 
claims“ (чл. 60 – „молби за убежище, основани 
на пола“), „gender-sensitive interpretation“ (чл. 60, 
§ 2 – „тълкуване, отчитащо особеностите на 
пола“), „gender-sensitive reception procedures“ 
(чл. 60, § 3 – „процедури за убежище, отчи­
тащи особеностите на пола“). Тези изрази 
в зависимост от интерпретацията могат да 
доведат до различни и противоречиви раз­
бирания за философията на Конвенцията. Тя 
е първият подписан от Република България 
международен договор, в който се дава такава 
дефиниция на понятието „пол“ (чл. 3, буква 
„в“ от Конвенцията).
Разпоредбата на чл. 4, § 3 от Конвенци­
ята изисква страните по нея да прилагат 
разпоредбите на Конвенцията, по-специално 
мерките за защита на правата на жертвите 
„…без всякаква дискриминация, основана 
на пол, социален пол, раса, цвят на кожата, 
език, религия, политически или други убеж­
дения, национален или социален произход, 
принадлежност към национално малцинство, 
имуществено състояние, рождение, сексуална 
ориентация, идентичност, основана на пола, 
възраст, здравословно състояние, увреждания, 
семейно положение, статут на мигрант или 
на бежанец или друг статут.“ Според § 53 
от Обяснителния доклад към Конвенцията, 
съпътстващ създаването є, и в светлината на 
широката съдебна практика на Европейския 
съд по правата на човека по чл. 14 от Евро­
пейската конвенция за защита правата на 
човека и основните свободи списъкът по чл. 4, 
§ 3 е значително разширен, тъй като следва 
да предостави защита от дискриминация по 
множество белези на редица уязвими групи.