Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 67

БРОЙ  101	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  67  
нов тип услуги, които да се адресират към 
деца и юноши с проблеми в психичното 
развитие и/или симптоми на психично стра-
дание, застрашени от социално изключване, 
и техните семейства. Тези услуги следва да 
са базирани в общността и се осъществяват 
от интердисциплинарен екип с участието на 
медицински и други специалисти. 
Децата и юношите с психични проблеми 
следва да получат индивидуално подходящи 
грижи, които да подпомогнат оптималното 
развитие на способностите им и включването 
им в социалния живот (учене/игра).
Предоставяната подкрепа за родителите 
трябва да спомага за намаляване на чувството 
им за изолация от обществото и да им помага 
да станат по-сигурни и способни да отглеждат 
дете с психично увреждане. 
При изграждането на мрежата от услуги 
за деца следва да се акцентира на услуги, 
предоставящи интервенции по типични за 
детската възраст проблеми, като ранен дет-
ски аутизъм, разстройства на развитието, 
проблеми в нервно-психичното развитие, 
поведенчески и емоционални разстройства, 
хранителни разстройства и др. Предвид не-
достига на специалисти в тези области е под-
ходящо и развитието на иновативни подходи, 
в т.ч. изграждане на системи за дистанционно 
консултиране. 
В образователната система трябва да бъдат 
осигурени механизми за ранна интервенция, 
като специално внимание бъде отделено на 
изграждането на капацитет чрез обучение на 
млади хора, които да служат като медиатори. 
Политиката по превенция на психичното 
здраве трябва да продължи и през периода 
на трудоспособна възраст с акцент върху пре-
венцията на психичното здраве на работното 
място и отчитане на сложните взаимовръзки 
между психичното здраве и трудовата реали-
зация и заетост на хората. 
Работната среда и начинът на организация 
и управление на работата могат да окажат се-
риозно въздействие върху психичното здраве. 
Добрата психосоциална среда стимулира добри 
производствени резултати и лично развитие, 
както и психично и физическо благоденствие 
на работещите. От друга страна, психосоци-
алните рискове и стресът на работното мяс-
то са сред най-големите предизвикателства 
за безопасността и здравето при работа с 
широк спектър от патологични последици, 
като хронична умора, безсъние, тревожност, 
прекомерно тютюнопушене и злоупотреба с 
алкохол и др. Хроничният стрес може да бъде 
предпоставка за развитието на сърдечно-съдо-
ви и мозъчно-съдови заболявания, както и на 
заболявания на храносмилателната система 
и опорно-двигателния апарат, на имунната 
система, депресия и др. 
Това определя необходимостта от интегри-
ране на дейностите за опазване и подобряване 
на психичното здраве в общата вътрешна 
политика на предприятията в областта на 
безопасността и здравето при работа. 
Трайното нарастване на случаите на от-
съствие от работа, безработица и искове за 
обезщетение за продължителни увреждания 
в резултат на психични разстройства изисква 
предприемане на активни мерки за превенция 
и ранно лечение на най-честите психични 
разстройства, водеща сред които е депресията. 
Депресията пряко засяга индивидуалното 
поведение на хората и трудовата им активност, 
като води до изключително високи иконо-
мически разходи, дължащи се на здравните 
грижи и загуби в производителността. Тя е 
сериозен рисков фактор по отношение на са-
моубийствено поведение и често е свързана 
с преждевременна смърт и намалено функ-
циониране на семейството. 
Тези неблагополучия могат да бъдат час-
тично избегнати чрез подходящи форми на 
профилактика и ранно диагностициране. 
Важен елемент на политиката е и изпъл-
нението на приетата през 2013 г. Програма 
за превенция на самоубийствата в Република 
България9.
Осигуряването на политиката за психично 
здраве изисква развитието на адекватна систе-
ма от грижи и услуги, позволяващи успешно 
интегриране и социализация на болните с 
психични разстройства.
Преструктурирането на ресурсите и ре-
организацията в системата за психиатрична 
помощ в България следва да се осъществяват 
в посока на развитието на формите на общест-
вено базирана психиатрия, която да допълни, 
а впоследствие да замени институционалното 
обслужване на хората с психични проблеми. 
Тя трябва да се основава на принципите на 
достъпност на здравни услуги, координираност 
и непрекъснатост на грижите, ефективност и 
на зачитането на правата на човека.
Ефективните психичноздравни услуги след-
ва да идентифицират, наблюдават и подкрепят 
хора, изложени на риск за своето психично 
здраве, на ранен етап. За целта системата 
за първична медицинска помощ трябва да 
се развие като първа точка за достъп до 
системата за психичноздравни услуги, тъй 
като услугите в нея не са свързани с тежка 
стигма, достъпни са и позволяват ефективна 
краткосрочна интервенция. Специалистите 
в първичната медицинска помощ трябва да 
получат подходящо обучение в диагностика-
та и лечението на тези заболявания, както 
и указания за насочване за специализирана 
психиатрична помощ.
Специализираното лечение и наблюдение на 
острите случаи на психичната болест трябва 
да се осъществява от специалисти психиатри