Държавен вестник, бр. 6, 2011 г., стр. 73

БРОЙ  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  73  
(2) За заземителен контур (фундаментна 
заземителна мрежа) стойността на средния ра­
диус на обхванатата от него площ re не трябва 
да е по-малка от минималната дължина на 
вертикалния заземителен електрод l1 – фиг. 31, 
т.е. re ≥ l1.
(3) Когато стойността на l1 е по-голяма от 
стойността на re, се проектират допълнител­
ни заземителни електроди с дължина lr – за 
хоризонтални електроди, и lv – за вертикални 
електроди. Изчисляването на стойностите lr и 
lv се извършва по формули (27) и (28). Пре­
поръчва се броят на допълнителните заземи­
телни електроди да е не по-малък от броя на 
токоотводите, но най-малко два.
lr = l1 – re 	
(27),
lv = (l1 – re)/2 	
(28).
(4) Когато специфичното съпротивление на 
почвата превишава 1500 Ωm, се препоръчва 
използване на подобрители на почвата.
Чл. 138. (1) Фундаментната заземителна 
мрежа осигурява изравняване на потенциалите 
по цялата площ на защитавания обект, малко 
съпротивление спрямо земя, дълготрайност на 
заземителната уредба и възможност за свързване 
към нея и на електрически уредби, за които е 
необходимо заземяване.
(2) Фундаментната заземителна мрежа е 
особено подходяща за животновъдни ферми, 
където има силно изразено негативно влияние 
върху животните дори и на малки потенциални 
разлики.
(3) При проектирането на фундаментна за­
земителна мрежа се спазват следните условия:
1. заземителната мрежа се предвижда над 
подложния бетон във фундамента на защита­
вания обект;
2. външният контур на заземителната мрежа 
обхваща външния контур на фундамента;
3. размерът на каретата на заземителната 
мрежа не превишава 20 х 20 m; когато разме­
рите на фундамента превишават максималните 
размери на каретата, се проектират надлъжни 
и напречни вътрешни контури до осигуряване 
на максималните размери на каретата на за­
земителната мрежа;
4. връзките между отделните елементи на 
заземителната мрежа се осъществяват чрез за­
варяване или с подходящи клемни съединения;
5. фундаментната заземителна мрежа се 
свързва електрически с армировката на фун­
дамента; връзката между заземителната мрежа 
и фундамента се осъществява чрез заваряване 
или с подходящи клемни съединения;
6. за връзка на фундаментната заземителна 
мрежа с токоотводите, електрическите мрежи 
и шините за изравняване на потенциалите се 
предвиждат изводи на места, подходящи за 
свързване;
7. фундаментните заземителни мрежи се 
проектират с горещопоцинкована шина с 
напречно сечение най-малко 160 mm2 (40/4 
mm) и с минимална дебелина на цинковото 
покритие 300 g/m2 или чрез горещопоцинкован 
стоманен проводник – с диаметър най-малко 
10 mm и с минимална дебелина на цинковото 
покритие 500 g/m2.
Чл. 139. Като естествени заземителни елек­
троди може да се използват разположена в 
бетонен фундамент непрекъсната арматурна 
стомана или други метални конструкции, нами­
ращи се на подходящо разстояние от земната 
повърхност. При предварително напрегнат бетон 
трябва да се отчита механичното напрежение, 
което може да предизвика преминаването на 
тока на мълнията.
Раздел VIII
Използване на конструктивни елементи от 
стоманобетон за целите на мълниезащитата
Чл. 140. Стоманената армировка на защи­
тавания обект се приема за електрически про­
водима, когато отговаря на следните условия:
1. около 50 % от свързванията на вертикални 
и хоризонтални пилони са заварени или сигурно 
свързани с клемни съединения;
2. вертикалните пилони са заварени или се 
припокриват на дължина минимум 20-кратна 
на техния диаметър и са надеждно свързани 
по един от дадените в т. 1 начини;
3. електрическата връзка на армировъчната 
стомана, в рамките на отделни готови бетонни 
части и между съседни готови бетонни части, 
е осигурена.
Чл. 141. Свързванията на мълниеприем­
ниците към армировката, заземителите и из­
равняването на потенциалите се осъществяват 
чрез заварка или със сертифицирани клемни 
съединения.
Чл. 142. Армировките от фабрично израбо­
тени бетонни градивни елементи, както и от 
разделени чрез работни фуги части от монолитен 
бетон, се съединяват чрез подходящи свързващи 
елементи така, че да се получи непрекъсната 
електрическа връзка – от мълниеприемника 
до заземителя.
Раздел IX
Вътрешна мълниезащита
Чл. 143. (1) С вътрешната мълниезащита 
се предотвратяват образуването на искри и 
опасни пренапрежения в рамките на защи­
тавания обект, както и токови удари, при­
чинявани от ток на мълния, протичащ през 
проводниците на външната мълниезащита, а 
също и при попадения на мълнии в близост