Държавен вестник, бр. 80, 2020 г., стр. 28

СТР.  28	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  80
V. ФОРМАТ НА ИЗПИТА
Държавният зрелостен изпит се провежда 
под формата на тест, включващ 40 задачи, 
сред които:
• задачи с избираем отговор;
• задачи с кратък свободен отговор;
• задачи с разширен свободен отговор.
Разпределението по видове задачи, разпре­
делението на задачите по познавателни равни­
ща, както и разпределението на общия брой 
точки между отделните задачи се определят в 
спецификацията, разработена в съответствие 
с изискванията на държавния образователен 
стандарт за оценяване на резултатите от обу­
чението на учениците.
VI. ОЦЕНЯВАНЕ
Максималният брой точки от държавния 
зрелостен изпит – 60.
Резултатите от изпита се записват в точки 
като процент от максималния брой точки.
Изпитът се приема за успешно положен 
при резултат, равен или по-висок от 30% от 
максималния брой точки.
Приложение № 26 
към чл. 18, т. 11
УЧЕБНО-ИЗПИТНА ПРОГРАМА ЗА ДЪР­
ЖАВЕН ЗРЕЛОСТЕН ИЗПИТ ПО ХИМИЯ 
И ОПАЗВАНЕ НА ОКОЛНАТА СРЕДА
I. ВИД НА ИЗПИТА
Държавният зрелостен изпит е писмен и 
анонимен.
II. ПРОДЪЛЖИТЕЛНОСТ
Държавният зрелостен изпит е с продъл­
жителност четири астрономически часа.
III. УЧЕБНО СЪДЪРЖАНИЕ
Държавният зрелостен изпит включва 
учебното съдържание от задължителните мо­
дули на профилиращия предмет, изучавани в 
класовете от втори гимназиален етап:
1. Модул Теоретични основи на химията.
2. Модул Химия на неорганичните вещества.
3. Модул Химия на органичните вещества.
4. Модул Методи за контрол и анализ на 
веществата.
IV. ОЦЕНЯВАНИ КОМПЕТЕНТНОСТИ
Модул 1. Теоретични основи на химията
• Изразява електронната конфигурация на 
атоми и йони в основно и възбудено състояние.
• Свързва стойностите на квантовите 
числа с размерите, формата и пространстве­
ното разположение на атомните орбитали и 
електронните облаци.
• Разграничава s-, р-, d- и f-елементи по 
електронна конфигурация и по мястото им 
в Периодичната таблица.
• Обяснява по графични изображения 
или по Периодична таблица изменението на 
свойствата на атомите на химичните елемен­
ти (атомни и йонни радиуси, йонизационна 
енергия, електронно сродство, електроотри­
цателност) по периоди и групи.
• Разграничава основни типове химични 
връзки (йонна, ковалентна полярна и непо­
лярна, координативна, метална, σ-, π-, проста 
и сложна, локализирана и делокализирана).
• Изразява със схеми и модели механизма 
на образуването на основни видове химични 
връзки (йонна, ковалентна, координативна).
• Прилага представата за хибридизация на 
атомните орбитали към ковалентната връзка 
за молекули от типа АВ2, АВЗ и АВ4.
• Сравнява химични връзки по техни ха­
рактеристики: енергия, дължина, кратност, 
полярност, поляризуемост.
• Обяснява свойствата на веществата чрез 
природата на химичните им връзки, строежа 
и междумолекулните им взаимодействия.
• Разграничава екзотермични и ендотер­
мични процеси според промяната на ентал­
пията или вътрешната им енергия.
• Прилага закона на Хес за изчисляване 
на топлинния ефект на химична реакция, 
фазови преходи и алотропни превръщания.
• Изразява химичното равновесие чрез 
закона за действие на масите.
• Обяснява качествено и количествено 
влиянието на различни фактори (температура, 
концентрация, налягане) върху равновесния 
състав на химичната система.
• Изразява с кинетично уравнение ско­
ростта на даден химичен процес въз основа 
на експериментални данни.
• Обяснява влиянието на различни фактори 
(природа на веществата, концентрация, наля­
гане, температура, катализатор, хомогенност 
на системата) върху скоростта на химичните 
реакции.
• Предвижда промените на скоростта на 
реакцията при изменение на концентрация­
та на реагиращите вещества, налягането (за 
газови системи) и температурата.
• Прилага закономерности, свързани с 
химичната кинетика и равновесието, за под­
бор на оптимални условия за получаване на 
продукти в промишлеността.
• Описва влиянието на различни фактори 
върху разтворимостта на веществата.
• Прилага връзките между физичните 
величини маса, количество вещество, обем 
и плътност за изразяване на количествения 
състав на дисперсните системи, смесите и 
разтворите чрез масова част, масова, молна 
и молална концентрация.
• Предвижда и/или изчислява промените 
на парното налягане, температурите на ки­
пене и замръзване и осмотичното налягане 
в зависимост от промяната на състава на 
разтворите.
• Прилага класически и съвременни пред­
стави за видовете електролити (киселини, 
основи и соли).
• Сравнява качествено и количествено 
електролитите чрез величините: степен на 
електролитна дисоциация, дисоциационна кон­