Държавен вестник, бр. 53, 2016 г., стр. 17

БРОЙ  53	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  17  
гария (74 години) е далеч под нивото 
на тази в страните от ЕС (80,3 години);
	
•	Високи нива на хронични незаразни 
заболявания, свързани с начина на 
живот. Според последното Проучване 
на глобална тежест на заболяванията 
тежестта на заболяванията в България 
е в преход от инфекциозни заболя­
вания към незаразни заболявания 
(НЗ). Всъщност до 2010 г. почти 94 % 
от смъртните случаи в България са 
причинени от НЗ. Заболявания­та на 
сърдечно-съдовата система по-конкрет­
но – инфаркти, сърдечна недостатъч­
ност и инсулти – възлизат на над 66 % 
от всички докладвани смъртни случаи 
в България при 24,2 и 19,2 % загуби на 
години продължителност на живота 
(ЗГПЖ), дължащи се на исхемична 
болест на сърцето и инсулт4. 
	
•	Високо ниво на психични разстрой­
ства. Самоубийствата в България за 
периода 2009 – 2014 г. са около 12 на 
100 000, което включва България в 
групата на страните със средно ниво 
на самоубийствата. Същевременно 
смъртта чрез самоубийство през 
периода 2009 – 2013 г. надвишава 
броя жертви на пътнотранспортни 
произшествия и заема осмо място 
като причина за смърт в България. 
Затова остава голямо търсенето на 
ефективни методи за предотвратя­
ване и намаляване на честотата на 
самоубийствата5.
	
•	Висок дял на хората със степен на 
увреждане и трайни увреждания.
През 2013, 2014 и 2015 г. България се изпра­
вя и пред проблема с притока на мигранти, 
голяма част от които идват от много енде­
мични региони за различни инфекциозни и 
паразитни болести. Заразените лица могат да 
станат източници на зараза на местно ниво. 
Притокът на мигранти повдига и въпроса за 
развитието на ефективни здравни услуги, за 
да се отговори на нуждите на мигрантите.
Тези проблеми са особено чувствител­
ни в контекста на глобалната финансова и 
икономическа криза и нейните проявления: 
орязване на работни места и повишаване 
на безработицата, влошаване на качеството 
на живот и работа и др. При тези условия 
най-уязвимите групи плащат най-високата 
социална цена. Кризата изостри още повече 
въпроса за необходимостта от прилагането на 
4 Национален статистически институт, 2012, 
Статистика на общественото здраве, България, 
2013 г.
5 Наков, В., T. Дончев: Самоубийствата в 
България 2009 – 2013. Военна болница, София 
2015. ISBN 978-619-7196-04-7.
мерки, които биха имали съществено влияние 
върху ограничаването на разпространението 
на болестите и рисковите фактори за здравето.
Всички тези данни доказват, че е необхо­
димо прилагането на цялостен и интегриран 
подход, който би допринесъл за трайното пре­
одоляване на неблагоприятните тенденции в 
здравеопазването, по-конкретно за уязвимите 
групи от българското население.
1.2. Приоритети за сътрудничеството
1.2.1. Изпълнение на дневния ред на „Здраве 
2020“ в България 
България навлиза във фаза на изпълнение на 
Националната здравна стратегия (2014 – 2020), 
одобрена през 2014 г. и изменена през 2015 г. 
Нейният фокус ще бъде поставен върху между­
секторните действия и по-доброто управление 
с цел да се намалят неравенствата и да се 
подобри здравето на жените, новородените, 
децата, юношите и други уязвими групи от 
населението, като се акцентира и върху пси­
хичното здраве и незаразните болести. За да 
се постигнат тези цели, освен традиционното 
предоставяне на услуги ще се използват и 
иновативни и проактивни подходи. Развитието 
и управлението на справедлива, устойчива, 
ефективна, ориентирана към високото ка­
чество и добрите резултати здравна система, 
която обхваща и устойчивото предоставяне на 
качествени, ефективни достъпни лекарства, 
ще допринесе значително за постигане на 
целите на Национално здравеопазване 2020. 
Допълнителното развитие на първичната 
извънболнична медицинска помощ, както и на 
специализираната високотехнологична меди­
цинска помощ, предвидено от Националната 
здравна стратегия 2014 – 2020, ще гарантира 
интеграция между нивата на здравната помощ, 
но и на здравната и социалната помощ, като 
същевременно се осигури по-добра коорди­
нация с неправителствените организации при 
предоставянето на услуги. Подобряването на 
информационната система и използването на 
съвременни технологии допълнително ще до­
принесат за взимането на решения на базата 
на данни през целия процес на прилагане на 
Националната здравна стратегия. Правилното 
интегриране на психичноздравни услуги в се­
мейната медицина за признаване нарастващата 
тежест на заболяванията и увеличаването на 
връзката между психическото и физическото 
здраве продължават да са във фокуса на пакета 
с мерки за прилагане.
Въз основа на данните на Националната 
здравна стратегия за човешките ресурси в здра­
веопазването (недостиг на професионалисти, 
неадекватна съвкупност от квалификации и 
недобро географско разпределение, особено 
на медицински сестри и общопрактикуващи 
лекари, в резултат на концентрация на насе­
лението в градовете и недостига на такова в 
селата) ще се разработят различни подходи,