Държавен вестник, бр. 95, 2010 г., стр. 54

СТР.  54	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  95
необходим лечебен обем на операцията, възмож­
ните варианти на оперативно или алтернативно 
нехирургическо третиране на заболяването;
д) провеждане на консултации със специалисти 
от други клинични специалности, насочени към 
уточняване на диагнозата, показанията за операция 
и причините за спешност.
5.2.3. Клиничен преглед за оценка на опера­
тивния риск:
5.2.3.1. Клиничен преглед за оценка на оператив­
ния риск е също неотменен, по правило ускорено 
протичащ диагностичен процес. Той представлява 
основно задължение на хирурга и анестезиолога 
при уточнени показания за операция и взето 
решение за извършване на планова или спешна 
хирургическа намеса.
5.2.3.2. Клиничният преглед за оценка на 
оперативния риск включва следните основни 
компоненти:
а) анамнеза, насочена към уточняване на 
минали заболявания, придружаваща патология и 
повлияване на общото състояние от основното 
заболяване, имащи значение за правилна оценка на 
оперативния риск, за вида и обема на предопера­
тивната подготовка с цел максимално подобряване 
на кондицията на болния и осигуряване на успешен 
безпроблемен завършек на хирургичната намеса;
б) физикален преглед, насочен към установява­
не на данни за здравното състояние на пациента, 
за наличието на придружаващи заболявания или 
повлияване на статуса от основното заболяване 
или от минали страдания;
в) назначаване и провеждане на биохимични 
и други лабораторни тестове, на инструментални 
изследвания и консултации със специалисти от 
други клинични специалности, за да се обекти­
визира здравното състояние на пациента с оглед 
правилната оценка на оперативния риск.
5.2.3.3. Стандартният КПООР включва задъл­
жителни консултации с кардиолог, а за деца до 
18 години – и с лекар с придобита специалност 
„Детски болести“. Този процес завършва с пред­
анестезиологичен преглед/консултация с оценка 
на оперативния риск по скалата на ASA (Аmerican 
Society of Anaestesiologists) или друга възприета 
система, изграждане на становище за безопасността, 
индикациите и контраиндикациите на предстоящата 
анестезия, планиране на възможните анестетични 
техники и средствата за тяхното провеждане.
5.2.3.4. Окончателната преценка на оперативния 
риск се прави от хирурга-оператор – при условия 
на спешност, и/или от лекарски хирургически ко­
легиум. Тази преценка се съгласува с анестезиолог, 
а при наличие на специфични причини – и с други 
специалисти-клиницисти (лекарски консилиум).
5.2.3.5. Заключителната оценка на оперативния 
риск се съобщава и обсъжда с пациента и неговите 
близки. При отказ от операция заради висок опера­
тивен риск е необходимо информираното съгласие 
на пациента, както и препоръки за възможното 
поведение и лечение, информация за риска за 
живота, за възможните усложнения, прогноза 
за изхода от болестта, евентуална препоръка за 
оперативно лечение само в условия на спешност.
5.2.3.6. При индикации за операция и вземане 
на решение за извършване на такава се изисква 
назначаване и провеждане на лечебни меропри­
ятия – подготовка за операция с цел осигуряване 
на оптимално здравно състояние на пациента и 
снижаване на оперативния риск. Подготовката за 
операция включва назначените от консултанта и 
от хирурга лечебни, физиотерапевтични и други 
средства и мерки по отношение на:
а) предстоящата анестезия – клиничен преглед 
и подготовка на пациента за анестезия в съот­
ветствие с медицинския стандарт „Анестезия и 
интензивно лечение“;
б) антиалергична подготовка при анамнестични 
данни и след предходно тестуване;
в) кардиологична подготовка, лечение на 
сърдечно-съдови заболявания, профилактика на 
кардиологични усложнения; тромбоемболична 
профилактика и лечение;
г) антибактериална профилактика и лечение, са­
ниране на придружаващи заболявания и усложнения 
с възпалителен характер, профилактика на сепсис;
д) друга специфична подготовка, свързана с 
предходно заболяване на орган или система (диха­
телна, урогенитална, нервна и др.) или с ендокринно 
заболяване (захарен диабет, тиреотоксикоза и др.).
5.2.3.7. Всички факти и заключения, устано­
вени в резултат на КДП и КПООР, планът за 
предстоящата операция и възможните варианти 
за оперативно поведение (вкл. алтернативни спо­
соби), възможните рискове, странични явления 
и усложнения (интра- и следоперативни), необ­
ходимостта от анестезия и използване на кръв и 
кръвни продукти с техния допълнителен риск и 
възможни усложнения, както и очакваният изход 
от болестта и от операцията се съобщават и обяс­
няват на болния по достъпен и разбираем от него 
начин – устно и в писмена форма (стандартен или 
специализиран формуляр). Въпросите, свързани с 
„информираното съгласие“ се уреждат съгласно 
разпоредбите на Закона за здравето.
5.2.3.8. Резултатите от КДП и КПООР се 
вписват в „Предоперативна епикриза“, която е 
част от „Историята на заболяването“ (ИЗ). Пре­
доперативната епикриза при спешни състояния се 
попълва от хирурга-оператор, който обосновава 
показанията за спешна операция и вероятния є вид. 
При планови операции предоперативната епикриза 
се докладва и обсъжда на лекарски колегиум и 
взетото решение и оценката на оперативния риск 
се вписват от лекуващия лекар.
5.2.3.9. Предоперативната епикриза включва 
титулна част (трите имена, възраст, дата и но­
мер на ИЗ), предоперативна диагноза, данни от 
анамнезата и физикалния статус в подкрепа на 
основното и придружаващите заболявания, резул­
тати от биохимичните, инструменталните и други 
изследвания; списък на проблемите, покачващи 
оперативния риск, и необходимите профилактични 
мерки; оценка на оперативния риск; препоръки за 
предстоящата операция – обем, избор на поведе­
ние, интраоперативна диагностика, профилактични 
мерки. При онкологични заболявания се отразяват 
предоперативният стадий на болестта, оценка на 
операбилността и хистологична диагноза.
5.3. Операции.
5.3.1. Всички пациенти с потвърдени показания 
за хирургическа намеса подлежат на включване в 
„Оперативна програма“. Оперативната програма