Държавен вестник, бр. 31, 2026 г., стр. 4

СТР.  4	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  31
на 19 февруари 2025 г. Правила, формално е 
изпълнена.
Конституционният съд трябва да прецени 
дали кандидатът, избран за председател на 
КЗЛД, отговаря на нормативно определените 
изисквания. 
Борислав Пламенов Божинов има образо­
вателно-квалификационна степен „магистър“ 
по специалност „Право“ (нотариално заверено 
копие на диплома за висше образование от 
Югозападния университет „Неофит Рилски“ в 
Благоевград, Правно-исторически факултет). 
Той е придобил юридическа правоспособност 
(нотариално заверено копие на Удостовере­
ние за правоспособност № 1528/6.12.2010 г., 
издадено от министъра на правосъдието). 
Следователно кандидатът отговаря на из­
искванията на чл. 8, ал. 1, т. 1 и ал. 3 ЗЗЛД 
за образование и специална правоспособност. 
Служебна бележка рег. № 513р-20776/
26.02.2025 г., издадена от директора на Сто­
личната дирекция на вътрешните работи, 
удостоверява, че Борислав Пламенов Божи­
нов последователно е заемал длъжностите 
младши разследващ полицай (от 21.10.2009 г.), 
разследващ полицай (от 20.12.2010 г.), старши 
разследващ полицай (от 19.03.2014 г.) в отдел 
„Разследване“ на Столичната дирекция на 
вътрешните работи. Той временно е преназна­
чен на длъжност началник на група (главен 
разследващ полицай) в 5-о Районно управле­
ние на Столичната дирекция на вътрешните 
работи (от 19.08.2024 г.), като от 24.10.2024 г. 
е назначен за титуляр на тази длъжност, 
която заема до избора му за председател на 
КЗЛД. Според същата служебна бележка за 
периода 6.12.2010 – 26.02.2025 г. „заеманите 
от служителя длъжности следва да се считат 
за юридически стаж – общо четиринадесет 
години, два месеца и двадесет дни“. Следова­
телно кандидатът отговаря на изискването на 
чл. 8, ал. 1, т. 2 ЗЗЛД за необходимия стаж 
по специалността. 
Според представената на Народното 
съб­рание информация (кадрова справка, 
рег. № 513р-19577/24.02.2025 г., издадена от 
директора на Столичната дирекция на вътреш­
ните работи) от 30.09.2015 г. до 29.09.2016 г. 
Борис­лав Божинов е участвал като предста­
вител на Република България в състава на 
Мисията на Европейския съюз в Грузия, чиято 
цел е да допринесе за стабилизиране, норма­
лизиране и изграждане на доверие и за фор­
миране на европейската политика в подкрепа 
на трайно политическо решение в Грузия, 
като командирован персонал (командирован 
служител – „експерт“) в състава на граждан­
ските операции. В периода от 19.03.2023 г. до 
30.06.2023 г. Борислав Божинов е команди­
рован като национален експерт в Агенцията 
на Европейския съюз за сътрудничество в 
областта на правоприлагането (Европол) за 
извършване на „вторични проверки“ за си­
гурност по линия на нелегалната миграция 
и тероризъм в „горещи точки“. 
Естеството на извършваната от Борислав 
Божинов работа като разследващ полицай е 
дало основание на Народното събрание да 
направи извод, че е налице необходимият 
опит за работа в областта на защитата на 
личните данни.
Народното събрание има свобода на пре­
ценка относно качествата на кандидата, но 
въпросът е подлежи ли тази преценка на 
контрол за съответствие с Конституцията. 
Конституционният съд е имал възможност 
да отговори на подобен въпрос по конкретен 
правен спор. Според Решение № 11 от 1994 г. 
по к.д. № 16/1994 г. „преценката за избор или 
назначаване, включително и за притежаването 
на високи нравствени качества, принадлежи 
единствено на органа, оправомощен да я прави. 
Тя не подлежи на конституционен контрол, 
защото е лична и суверенна. Личностната 
преценка за професионалните и нравствени 
качества е единствено право и отговорност 
на избиращия, респективно назначаващия 
орган“. Същата позиция е възприета и в 
Решение № 12 от 2024 г. по к.д. № 3/2024 г., 
отнасящо се до оспорени решения за избора 
на конституционни съдии от квотата на На­
родното събрание. С тази си позиция Кон­
ституционният съд, за разлика от проверката 
за изпълнение на формални критерии (за 
необходимите образование и стаж по специ­
алността), се въздържа да контролира избора 
на Народното събрание по отношение на 
прилагането на оценъчни критерии. Контро­
лът за конституционосъобразност изключва 
проверка на политическа целесъобразност, 
нравствени качества и професионална при­
годност. Така конституционната юрисдикция, 
за да не дублира и подменя преценката на 
органа, на който е предоставен изборът, не 
подлага неговата преценка на контрол извън 
предвидените формални критерии.
В искането се твърди „противоречие с 
чл. 4, ал. 1 и 3 от Конституцията във връзка 
с чл. 53, пар. 2 от Регламент (ЕС) 2016/679“. 
За разлика от българския закон, този рег­
ламент изрично предвижда в чл. 53, пар. 2 
като изисквания към кандидата за член на 
надзорния орган „да има квалификациите, 
опита и уменията, по-специално в областта 
на защитата на личните данни, необходими, 
за да изпълнява своите задължения и да уп­
ражнява своите правомощия“.
Конституционният съд взема предвид прав­
ното естество на този акт и съдържащата се 
в него правна уредба. Регламентът възприема 
идеите и принципите на Директива 95/46/ЕО, 
която отменя и редом с другото води до хар­
монизиране на някои аспекти от законодател­
ството на държавите членки в областта на 
защитата на личните данни в рамките на ЕС 
(Решение № 8 от 2019 г. по к.д. № 4/2019 г.).
Регламент (ЕС) 2016/679 е „общ“ регламент 
на ЕС. Самото му наименование разкрива 
целеното с него цялостно общо правно регу­