Държавен вестник, бр. 101, 2010 г., стр. 57

БРОЙ  101	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  57  
резултати и изготвянето на доклади, които могат 
да бъдат използвани за подобряване на разпреде­
лението на ресурсите. Необходимо е да поддържат 
вътрешни информационни системи, чрез които да 
се наблюдават и управляват.
8. Системи за наблюдение и гарантиране на 
ефективното разходване на публични средства и 
на качеството. Капитационното заплащане по­
тенциално има позитивен ефект – задържане на 
разходите, но също и потенциално негативен ефект 
за намаляване на количеството и качеството на 
необходимите услуги. По тази причина се ком­
бинира със заплащане за дейност (допълнителен 
елемент от формирането на общия финансов 
ресурс за работата на общопрактикуващите ле­
кари) като гаранция, че ресурсите са използвани 
за осигуряването на достъп до необходимите по 
обем и качество услуги. 
IV. Методика за изчисляване на реимбурсните 
нива за заплащане за извършена дейност: 
1. Капитацията прехвърля осигурителния риск 
върху изпълнителите на медицинска помощ и ги 
възпира от свръхпредлагане на услуги. Това налага 
да се съчетае с базиран на резултата механизъм за 
заплащане за предоставяне на специфични услуги.
2. Заплащането за извършена дейност се базира 
на системата такса за услуга, при която изпъл­
нителят на медицинска помощ е реимбурсиран 
за предоставянето на всяка индивидуална услуга. 
Използват се два подхода за заплащане: (1) бази­
ран на ресурсите (т.нар. „retrospective cost-based“ 
payment) или (2) базиран на резултатите*. 
Приложение № 7
към чл. 2 
Mетодика за остойностяване на дейностите в 
специализираната извънболнична медицинска 
помощ
I. Изчисляването на реимбурсните стойности на 
отделните дейности в обхвата на специализирана­
та медицинска помощ се извършва при следната 
последователност:
1. обобщаване на информацията от Национал­
ната здравноосигурителна каса (НЗОК) за обема 
и цените на отчетените и заплатените на специ­
алистите дейности през последните три години;
2. изчисляване на нови реимбурсни цени на 
базата на прогнозни обеми.
II. Заплащането на изпълнителите на специали­
зирана помощ се основава на следната методика:
1. Дефиниране на пакета услуги. Дефиниране 
на агрегирани групи здравни услуги със сходни 
разходи:
1.1. Първични посещения;
1.2. Вторични посещения;
1.3. Профилактика на лица до 18 години;
1.4. Профилактика на лица над 18 години с 
рисков профил;
1.5. Дейност по програма „Майчино здраве­
опазване“;
1.6. Диспансерно наблюдение;
*Този подход може да бъде въведен с определяне­
то  на показатели за качество като допълнителен 
финансов стимул за изпълнителите на медицинска 
помощ.
1.7. Дейности, свързани с лечебно консулта­
тивните комисии (ЛКК);
1.8. Високоспециализирани медицински дей­
ности в извънболничната специализирана помощ;
1.9. Физиотерапия и рехабилитация.
2. Определяне размера на средствата за спе­
циализирана извънболнична медицинска помощ 
(СИМП). Средствата за специализирана медицин­
ска помощ се определят като процент от общия 
бюджет на НЗОК. Разходите са базирани на фак­
тическите разходи през предходната година или 
екстраполирани на база исторически разходи, обем 
дейности и натовареност. Разпределението може 
да бъде променяно при промяна на обхвата от 
услуги или включването на допълнителни дейности.
3. Определяне на единичната стойност на 
услугата (посещение). Първоначално изчислени­
ето се прави отдолу нагоре с цел да се определи 
минималният разход на здравноосигурено лице за 
предоставяне на базова дейност от обхвата на ос­
новния пакет за съответната специалност. Разходите 
се определят като преки и непреки и се извършва 
процентно разпределение по видовете здравни ус­
луги, предлагани от специалистите. След това този 
минимум може да бъде повишен чрез разпределение 
отгоре надолу на ресурсите за специализираната 
извънболнична помощ. Комбинирането на двата 
подхода осигурява бюджетно неутрален механизъм 
за разпределение на ресурсите.
• Разпределение на преките разходи за видовете 
медицински дейности;
• Разпределение на непреките (фиксираните) 
административни разходи;
• Разпределение на разходите за заплати: об­
щото време, отделено за всяка една от услугите 
в извънболничната помощ, се разделя на общото 
време, отделяно за всички здравни услуги (времето 
може да се разпредели по специалности).
Единична цена за посещение
∑ Общите годишни разходи за здравна услуга Х в лечеб-
но заведение i
= 
∑[(брой на услугата Х, предоставена в лечебното заведение І по
време на 1-месечен период на проучване) × (12 месеца)].
Или
Глобална средна единична цена на посещение
∑∑ Общите разходи за услуга Х в лечебно заведение i 
по време на периода на проучване
= 
∑∑[(Брой на услугата Х, извършена в лечебно заведение i по вре-
ме на 1-месечен период на проучване) × (12 месеца)].
За да се обобщят единичните цени за посеще­
ние, те се превръщат в относителни тегла, чрез 
разделянето на разходите за всяка група от услуги 
на общите средни разходи:
	
Единичната цена за услуга х
Относителна единична цена х = 
	
Глобалната средна цена за услуга
4. Поддържане на финансова и управленска 
система. Като самостоятелни юридически лица 
изпълнителите на СИМП са отговорни за планира­
нето и изпълнението на бюджетите, обслужването 
на банковите сметки, закупуването на ресурси, об­
служването на счетоводната система и изготвянето 
на счетоводни и медицински отчети. Изпълнителите 
на специализирана медицинска помощ са задъл­
жени да поддържат системи за анализиране на 
финансовите резултати и изготвянето на доклади, 
които могат да бъдат използвани за подобряване 
разпределението на ресурсите. Необходимо е да 
поддържат вътрешни информационни системи, 
чрез които да се наблюдават и управляват.
5. Системи за наблюдение и гарантиране на 
ефективното разходване на публични средства и 
на качеството.