Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 34

СТР.  34	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  37
587 милиона евро, което е 7,1% от всички 
разходи за здравеопазване и това нарежда 
страната на едно от първите места в ЕС.
Всичко това показва необходимостта от 
провеждане на интегрирани политики, фо-
кусирани върху специфичните медицински, 
социални и други аспекти на онкологичните 
заболявания. Затова Република България 
разработи и прие Национален план за борба 
с рака 2027, съобразен с Европейския план 
за борба с рака на Европейската комисия от 
2021 г. и Резолюцията относно борбата сре-
щу рака, приета от Европейския парламент 
през 2022 г., като са отчетени националните 
особености, нужди и възможности. 
За да намалим индивидуалната и общест-
вената тежест на онкологичните заболявания 
и да се борим с тях с обединени усилия и 
всички средства, ние адресираме това пре-
дизвикателство чрез всички общи политики 
по Приоритет 1 и Приоритет 2 на НЗС 2030 
и специфичната политика 3.2. по Приоритет 
3 – Борба с рака и неговото бреме, и пред-
видените в нея мерки и Национален план за 
борба с рака 2027.
Предизвикателство 5: Психичните болести 
са разрушителни за хората и семействата 
Според глобалните здравни оценки за Ев-
ропа през 2019 г. броят на хората с психични 
състояния (включително чести психични 
разстройства като депресия, тревожни раз-
стройства и психози при възрастни, както и 
нарушения в развитието и поведението при 
деца и юноши) се равнява на 13% от насе-
лението7. Данните за Република България 
показват, че 14,5% от хората в България в 
някакъв етап от живота си са страдали от 
психични разстройства8. Това означава, че в 
едно от четири семейства има поне един член 
с психично разстройство. Едно на всеки пет 
деца изпитва психично разстройство всяка 
година. Всяко второ дете в Република Бъл-
гария е било жертва на психическо насилие9. 
11% от момичетата и момчетата на възраст 
10-19 години са с диагностицирано психично 
разстройство10. Рискът да се развие тревожност 
или депресия при възрастовата група 18-36 
години е около 3 пъти по-голям в сравнение 
с хората над 65-годишна възраст.
Психичните разстройства причиняват 15% 
от всички години, прекарани с увреждане, 
четири от тях (депресия, разстройства при 
употреба на алкохол, шизофрения и биполярни 
разстройства) са сред шестте водещи причини 
за годините, прекарани с увреждания. В дър-
7 Европейска рамка на СЗО за действия в областта 
на психичното здраве 2021 – 2025 г.
8 Епибул 2.
9 УНИЦЕФ България, национално представително 
изследване на насилието 2021 г.
10 Глобален доклад на УНИЦЕФ „Положението на 
децата по света 2021“.
жавите членки на Европейския съюз разходите 
за психични проблеми се оценяват на между 
3% и 4% от брутния вътрешен продукт. От 
тях разходите за психиатрична помощ пред-
ставляват средно 2% от БВП. Проучванията 
показват също, че относителните и абсолют-
ните разходи за лечение и рехабилитация на 
психичните болести са значително по-високи 
в сравнение с разходите за лечение на сома-
тичните заболявания. 
През последните десетилетия необходи-
мостта психичното здраве да бъде включено 
сред най-важните приоритети на общественото 
здраве получава все по-голямо признание в 
Европа и света. Пандемията от COVID-19 
допълнително влоши и без това значителните 
здравни и социално-икономически последици 
от психичната болест и показа нуждата от 
развитие на политики и услуги за подобряване 
на психичното здраве.
За да създадем условия за подобряване на 
психичното здраве, да намалим индивидуал­
ната и обществената тежест на психичната 
болест и да осигурим подкрепящи общности 
за хората с психични проблеми, ние адре-
сираме това предизвикателство чрез общите 
политики по Приоритет 1 и Приоритет 2 и 
специфичната политика 3.5. на Приоритет 
3 – Подобряване на психичното здраве и 
психиатричната грижа и Национална стра-
тегия за психично здраве на гражданите на 
Република България 2021 – 2030 г.
Предизвикателство 6: Република България 
е 6-ата най-застаряваща страна в света
Република България е на шесто място в 
ЕС по застаряващо население, сочат данни-
те от последния анализ на ООН, посветен 
на глобалните демографски промени. През 
2021 г. броят на българите на възраст 65 и 
повече години е бил 1,5 милиона души или 
21,7 на сто от общия брой на българите, с 
което Република България заема шесто място 
по този негативен показател в ЕС. По данни 
на НСИ лицата на 75 и повече години са 620 
522 души. Следва възрастовата група между 
65 и 69 години – 448 244, а хората на възраст 
между 70 и 74 години са 413 411. Очаква се 
през 2025 г. 1 от всеки 5 българин да бъде 
на възраст над 65 г. През 1990 г. над 65 г. е 
бил само един от всеки 13 души. Очаква се 
към 2060 г. възрастното население в Репу-
блика България на 65 и повече години като 
процент от общото население да се увеличи 
с 12,3 процентни пункта (п.п.) и да достигне 
31%, според прогнозата на НСИ, за сметка 
на намалението на относителния дял на на-
селението в работоспособна възраст.
Тази демографска промяна има огромно 
отражение върху икономиката и се превръща 
в проблем на макрофискалната стабилност 
и устойчивостта на всички социални систе-
ми – пазара на труда, пенсионната система,