Държавен вестник, бр. 8, 2016 г., стр. 75

БРОЙ  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  75  
Чл. 258. Движението на въздуха в простран-
ството на трафика не налага ограничения върху 
дължината на пътния тунел. Няма прогресивно 
натрупващо се замърсяване (фиг. 12а), тъй като 
замърсяващите въздуха примеси се засмукват 
близо до източника. Моделът на вентилация не 
се влияе от посоката на трафика. Управляеми 
регулиращи решетки позволяват спазване на 
изискванията за чистота на въздуха чрез про-
мяна на скоростта на течението в сектора, на-
пример във вентилационните секции с повише-
но замърсяване по протежение на наклоните.
Чл. 259. Насочената надолу смукателна вен-
тилация не е подходяща за управление на по-
жарния дим, тъй като би нарушила подтаван-
ното наслояване (стратификацията) на дима в 
горния слой с по-студен свеж въздух под него 
и би издухала дима надолу към евакуиращите 
се хора.
Чл. 260. Пълната напречна вентилация на 
теория е идеалната система за дълги пътни ту-
нели с двупосочно движение и за управление и 
отстраняване на дима. В пътен тунел с кръгла 
форма на напречното сечение има място за на-
пречна вентилация с канали под нивото на пътя 
и над габарита на трафика. Капиталните разхо-
ди са по-високи в сравнение с полунапречните 
схеми на проветряване, но тази система позво-
лява диференцирано управление в зависимост 
от замърсяването. Експлоатационните енергий-
ни разходи се увеличават пропорционално на 
дължината на въздухопровода. Акумулирането 
на сажди в засмукващия въздухопровод налага 
периодичното му почистване.
Чл. 261. Използването на напречна вентила-
ция е икономически изгодно при дълги пътни 
тунели с кръгла форма на напречното сечение, 
в които по причини, свързани с емисионната 
защита, не се допуска замърсеният въздух от 
тунела да изтича от порталите (входа/изхода).
Чл. 262. Възможни са различни комбинации 
от трите основни системи (надлъжна, напречна 
и полунапречна). Подобни схеми се проектират 
за конкретни условия. Например, един дълъг 
тунел може да изисква централна секция с на-
пречна или полунапречна вентилация за осигу-
ряване подаването на чист въздух към основна 
надлъжна вентилационна система. С използва-
не само на една група смукателни вентилатори, 
т.е. изсмукване при изходящия портал и нагне-
тяване на чист въздух при входящия портал на 
тунела, е възможно генериране на надлъжни 
потоци (течения) с различна скорост в секци-
ите на тунела.
Чл. 263. При всеки избор на система трябва 
основно да се обръща внимание на най-добро-
то, по възможност, използване на естественото 
надлъжно въздушно течение, дължащо се на 
транспортния поток, както и максималното из-
ползване на нормалната механична вентилация 
за бързото є превключване в авариен режим.
Чл. 264. Ефектът на местните ветрове с 
преобладаваща посока към портала може да 
увеличи депресията на вентилаторите. Влия-
ещите фактори са: ориентация на портала по 
отношение на преобладаващата посока на вя-
търа, местната топография, близост и размер 
на околните сгради и структури, геометрич-
ни размери на портала, ефект на разделителна 
стена (ако има такива) за предотвратяване на 
рециркулация.
Чл. 265. Измерване на метеорологични па-
раметри за спазване на екологичните норми. 
Част от тези измервания включват измервания 
за съставяне на роза на ветровете, от която се 
получава информация за скоростите на вятъра, 
посока на вятъра през 22о30" и честота (в %) във 
всяка от посоките. Проектът на вентилацията 
следва да отчита като неблагоприятни условия 
скорости на вятъра, насочени към портала, с 
честота най-малко 30 дни годишно, които духат 
в продължение на 30 min.
Чл. 266. Ориентацията, абсолютните и/или 
относителните коти на порталите влияят върху 
емисиите на отработен въздух и замърсяването 
на атмосферата в тунела.
Чл. 267. Емисиите от автомобили, изкач-
ващи наклон (положителен наклон) в тунел, 
могат да нараснат до няколко пъти над тези 
за хоризонтален път. Наклоните оказват особе-
но голямо влияние върху емисиите на големи 
дизелови камиони, превозващи тежки товари 
(таблици 12 до 16 на приложение № 10). По от-
рицателни (надолу) наклони емисиите на за-
мърсители обикновено намаляват. Автомобил-
ните двигатели, работещи на големи надмор-
ски височини, отделят повече вредности, тъй 
като ефективността на двигателя намалява с 
разреждане на въздуха.
Чл. 268. Вентилационните шахти и/или ту-
нелните портали се проектират така, че да ми-
нимизират вероятността за рециркулацията за 
замърсен въздух или пожарен дим обратно през 
тунела. При анализ на опасността от рецирку-
лация и дисперсия на замърсители следва да се 
имат предвид местната топография и розата на 
ветровете.
Чл. 269. Когато се използват вентилационни 
шахти и изпускателната шахта е разположена 
в съседство с подаващата въздух, тяхното раз-
положение също следва да се проектира така, 
че да се избягва рециркулация. Това правило е 
валидно и за проветряване през една секциони-
рана шахта. Традиционно изпускателната шахта 
се издига над терена за вертикално изпускане 
нагоре, тъй като замърсеният от автомобилите 
въздух и пожарният дим до охлаждането им са 
по-леки (плаваеми) от околния въздух. Входът 
на шахтата за чист въздух се позиционира бли-
зо до нивото на терена и е конструиран така, 
че чистият въздух да се засмуква хоризонтално.
Чл. 270. Напорът на надлъжната вентилация 
трябва да преодолее челното съпротивление на 
автомобилите, повишено от ефекта на задръст-
ване в тунела, насочените срещу портала вет-