Държавен вестник, бр. 27, 2015 г., стр. 45

БРОЙ  27	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  45  
енергийните потоци по целия тракт – от енер-
гообмена в отопляваното и/или охлажданото 
пространство през системата за пренос и раз-
пределение до генератора/преобразувателя на 
енергия. Това налага въвеждане на някои спе-
цифични определения, с които да се дефинират 
междинни граници на енергийния баланс.
Необходимата в границите на отопляваното 
или охлажданото пространство енергия за под-
държане на параметрите на микроклимата се 
нарича „нетна енергия“.
Когато към тази енергия се добавят загубите 
за преобразуване, пренос и разпределение, ко-
ито се реализират в техническите системи на 
сградата, както и енергията за транспортира-
не на топлоносителите/студоносителите в тези 
системи (енергията за помпи и вентилатори), се 
получава енергията, която трябва да се достави 
до границите на сградата. Това е брутната по-
требна енергия за сградата. 
Брутната потребна енергия за сградата има 
еквивалентна стойност на т. нар. „първична 
енергия“. Това е количеството енергия, получе-
но като сума от доставената енергия и загубите 
от производството, преноса и разпределението 
до сградата, т.е. еквивалентното количество 
енергия, която не е била обект на процес на 
превръщане и/или преобразуване.“
2. Точка 3.1.2 се изменя така:
„3.1.2. Топлинно зониране на сградата се на-
лага в случаите, когато в отопляемия/охлажда-
ния обем на сградата има пространства с раз-
лично функционално предназначение, различен 
режим на обитаване и различни параметри на 
микроклимата, топло-/студоснабдяване на прос-
транствата от различни технически системи. 
3.1.2.1. Критерии за определяне на топлинна 
зона
Една топлинна зона включва пространства, 
които имат:
а) еднакво функционално предназначение;
б) еднакъв режим на обитаване;
в) еднаква небесна ориентация на външни-
те ограждащи елементи (за случаите, когато се 
изисква охлаждане);
г) изискване за осигуряване на еднакви па-
раметри на микроклимата в режим на отопле-
ние и охлаждане, при които температурната 
разлика между пространствата в един режим е 
по-малка от 4К;
д) топло- и/или студоснабдяване от една 
система.
3.1.2.2. Когато условията по т. 3.1.2.1 не може 
да се изпълнят, е необходимо да се извърши 
„топлинно куплиране“ на съседните зони, т.е. 
отчитане на топлообмена между зоните. Не-
обходимите параметри за топлинното купли-
ране са: коефициентът на топлопреминаване 
през вътрешния граничен ограждащ елемент, 
площта на този елемент, температурите в двете 
съседни зони и въздухообменът между тях.
3.1.2.3. При топлинно зониране на сградата 
се прилагат следните правила:
а) отопляемата/охлажданата площ на зоната 
е разгънатата площ на пода на зоната, опре-
делена по външни размери откъм страната на 
ограждащите елементи, граничещи с външния 
въздух, и по оста на симетрия на вътрешните 
вертикални гранични ограждащи елементи;
б) площта на вътрешните вертикални гра-
нични ограждащи елементи се определя по вът- 
решни размери;
в) за периода на отопляване средната темпе-
ратура в зоната (θi,H) се определя по формулата:

(3.1),
където:
 е температурата на въздуха в отоплява-
ното пространство s, °С;
Vs – обемът на отопляваното пространство s, 
определен по външни размери, m3.
За периода на охлаждане средната темпера-
тура (θi,C) се определя по формулата:

(3.2),
където:
 е проектната температура на въздуха в 
охлажданото пространство s, °С;
Vs – обемът на охлажданото пространство s, 
определен по външни размери, m3.“
3. В т. 3.3. „Първична енергия“ таблица 1 се 
изменя така:
„Таблица 1
Вид енергиен ресурс/ 
енергия
Коефици-
ент ер
Коефициент 
на екологичен 
еквивалент fi
–
g СО2/kWh
Промишлен газьол 
и дизел
1,1
267
Мазут
1,1
279
Природен газ
1,1
202
Пропан-бутан
1,1
227
Черни каменни 
въглища
1,2
341
Лигнитни/кафяви 
каменни въглища
1,2
364
Антрацитни  
въглища
1,2
354
Брикети 
1,25
351
Дървени пелети, 
брикети и дърва
1,05
43
Топлина от центра-
лизирано топлоснаб-
дяване
1,30
290
Електричество
3,0
819
“