Държавен вестник, бр. 38, 2009 г., стр. 40

С Т Р .  40
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  38
Другите показатели като температура и отно-
сителна влажност зависят от лекарствения про-
дукт и вида на извършваните дейности. Тези пара-
метри не трябва да зависят от определените стан-
дарти за клас на чистота.
10.10. В таблиците по-долу са дадени примери
за дейностите, които могат да бъдат извършвани
в зависимост от съответната категория.
Категория
Примери за вида на производствени-
те дейности за лекарства, подлежа-
щи на термично стерилизиране
“А”
пълнене на продукти, намиращи се
във висока степен на риск
“С”
изготвяне на разтвори, намиращи се
във висока степен на риск; пълнене
на продукти
“D”
изготвяне на разтвори и отделни опе-
рации, необходими за последващото
пълнене
Категория
Примери за вида на производствени-
те дейности за лекарства, изготвяни
при асептични условия
“A”
асептично изготвяне на разтвори и
пълнене
“С”
изготвяне на разтвори, подлежащи на
последващо асептично филтруване
“D”
боравене с компоненти след измива-
не с вода за инжекции
10.11. За осъществяване на контрол върху съ-
държанието на механични частици във въздуха в
помещенията от съответната категория трябва да
се извършва мониторинг на помещенията в “рабо-
тен режим”.
10.12. В помещенията, в които се извършват дей-
ности при асептични условия, мониторингът трябва
да се осъществява с необходимата честота при из-
ползване на съответните методи (седиментационен,
измерване на обем въздух и вземане на проби от
повърхности (като промивни води и контактни пет-
рита). Използваните методи за вземане на проби не
трябва да оказват влияние върху предприетите пре-
вантивни мерки. Резултатите от мониторинга тряб-
ва да бъдат вземани предвид при оценката на пар-
тидната документация за освобождаване на готовия
лекарствен продукт. След приключване на критич-
ните операции трябва да бъде извършван монито-
ринг на повърхностите и персонала.
10.13. Допълнителен микробиологичен мони-
торинг е необходим и след валидиране на системи-
те, почистването и хигиенизирането.
10.14. Препоръчвани граници за микробиоло-
гичен мониторинг на чистите помещения в режим
на работа.
Препоръчвани граници за микробно
замърсяване (а)
кате-
проби от
петрита
контактни
намазка
гория
въздуха
(диам.
петрита
от ръка-
cfu/m3
90 mm)
(диам.
вици с пет
cfu/4
45 mm)
пръста
час (б)
cfu/петри
cfu/ръка-
вица
А
 < 1
 < 1
 < 1
< 1
В
   10
    5
    5
   5
С
 100
  50
  25
    -
D
 200
100
 50
    -
10.15. С буква (а) са дадени средните стойнос-
ти, а с буква (б) са дадени стойностите, при които
отделните петрита могат да бъдат изложени на
въздействие за по-малко от 4 часа.
10.16. Съответните граници за предупреждение
и предприемане на действия трябва да бъдат опре-
делени за резултатите от мониторинга на меха-
нични частици и микробно замърсяване. В стан-
дартните оперативни процедури трябва да са опи-
сани мерките, които се предприемат, ако тези стой-
ности бъдат превишени.
Изолаторна технология
10.17. Използването на изолаторна технология
за свеждане до минимум на човешка намеса в зо-
ните на производство може да доведе до значител-
но намаляване на риска от микробно замърсяване
на асептично произведените лекарствени продук-
ти от заобикалящата среда. Съществуват разнооб-
разни конструкции на изолатори и оборудване за
транспортиране. Изолаторите и заобикалящата
среда трябва да бъдат така проектирани, че в съот-
ветните помещения да бъде постигнато изисква-
ното качество на въздуха. Изолаторите се изра-
ботват от материали, които са повече или по-мал-
ко устойчиви на пробив и пропускане на течност.
Оборудването  за транспортиране може да бъде с
различна конструкция, варираща от една или две
врати до напълно затворени системи, включващи
механизми за стерилизиране.
10.18. Движението на материали във или извън
системата е един от най-големите източници на
потенциално замърсяване. Най-общо вътрешност-
та на изолатора е локална зона за извършване на
манипулации, свързани с висок риск за качеството
на продукта, въпреки че се приема, че не трябва да
има ламинарен въздушен поток в работната зона
на всички такива устройства.
10.19. Класифицирането на въздуха на заобика-
лящата среда зависи от конструкцията на изолато-
ра и неговото приложение. Въздухът трябва да бъде
контролиран и за асептични производства трябва
да е най-малко клас “D”.
10.20. Изолаторите трябва да бъдат пуснати в
експлоатация само след съответното валидиране.
При валидирането трябва да се вземат предвид
всички критични фактори за изолаторната техно-
логия като качеството на въздуха във и извън (за-
обикаляща среда) изолатора, почистване на изо-
латора, движението на материалите и целостта на
изолатора.
10.21. Мониторингът трябва да се извършва
рутинно и да включва периодично изпитване за
целостта на изолатора и системите за работа с
монтирани работни ръкавици.
Технология за формуване, пълнене и затваряне
на първичната опаковка
10.22. Оборудването за формуване, пълнене и
затваряне на първичната опаковка включва спе-
циално предназначени за целта автоматични ма-
шини, които в рамките на един непрекъснат про-
цес формуват първичната опаковка от термоплас-
тични гранули, пълнят я с продукта и я затварят.
Оборудването за формуване, пълнене и затваряне,
използвано за асептични производства, което е
снабдено с ефективен поток въздух с характерис-
тики на категория “А”, може да бъде инсталирано