Държавен вестник, бр. 55, 2019 г., стр. 29

БРОЙ  55	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  29  
ната свързаност на вътрешния пазар в ЕС. При 
други обстоятелства може определени европейски 
стандарти вече да не отговарят на потребностите 
на ползвателите или да спъват технологичното 
развитие. Затова Европейският кодекс за елек-
тронни съобщения дава възможност на ЕК, при 
необходимост, да поиска от европейските органи-
зации за стандартизация (Европейския комитет по 
стандартизация (CEN), Европейския комитет по 
стандартизация в електротехниката (CENELEC), 
Европейския институт за стандарти в далекосъоб-
щенията (ETSI) да изготвят стандарти. Също така 
ЕК съставя и публикува в Официален вестник 
на ЕС списък на незадължителни стандарти и 
спецификации, които да служат като основа за 
насърчаване на хармонизираното предоставяне 
на електронни съобщителни мрежи, електронни 
съобщителни услуги и прилежащи съоръжения и 
услуги, като може да направи тяхното прилагане 
задължително, както и да премахне стандарти 
или спецификации от посочения списък.
Прилагането на стандартите и спецификациите 
за предоставянето на услуги, технически интер-
фейси и мрежови функции, които са посочени в 
публикувания в Официален вестник на ЕС списък, 
следва да се насърчава доколкото е необходимо 
за гарантиране на оперативна съвместимост на 
услугите, свързаност от край до край, улесняване 
на смяната на доставчиците и преносимостта на 
номера и идентификатори, както и с цел по-голяма 
свобода на избор за ползвателите. В случай че 
не са публикувани такива, се насърчава прила-
гането на стандарти или спецификации, приети 
от европейските организации за стандартизация, 
а при отсъствието и на такива се насърчава 
прилагането на международните стандарти или 
препоръките, приети от Международния съюз 
по далекосъобщения (МСД), Европейската кон-
ференция по пощи и далекосъобщения (CEPT), 
Международната организация по стандартизация 
(ISO) и Международната електротехническа ко-
мисия (IEC).
Съгласно Закона за националната стандарти-
зация31 Българският институт за стандартизация 
(БИС) е национален орган за стандартизация в 
Република България, който организира и коор-
динира стандартизационната дейност в страната, 
включително работата в техническите комитети 
по стандартизация. Насърчаването на ефективното 
сътрудничество и активното участие в процеса 
на стандартизация посредством техническите 
комитети на БИС на всички заинтересовани стра-
ни, включително малки и средни предприятия, 
организации на потребителите и различни орга-
низации, представляващи обществени интереси, 
е от съществено значение.
VI. ЗАЩИТА НА ПРАВАТА НА ПОТРЕБИТЕ-
ЛИТЕ
1. Универсална услуга
Универсалната услуга е защитна мрежа, която 
гарантира наличността на поне минимален на-
бор от услуги за всички крайни ползватели и на 
достъпни цени за потребителите, когато рискът 
31 Обн., ДВ, бр. 88 от 2005 г.; посл. изм., бр. 103 
от 2018 г.
от социална изолация, породен от липсата на 
такъв достъп, пречи на гражданите да участват 
пълноценно в икономическия и социалния живот. 
Концепцията за универсалната услуга следва да се 
развива, за да отразява напредъка в технологиите, 
развитието на пазара и промените в търсенето 
на ползвателите.
Новата регулаторна рамка модернизира режи-
ма на универсалната услуга чрез: включване на 
широколентовия достъп до интернет в обхвата 
на универсалната услуга, като той няма да се 
определя на основата на минимална скорост, а 
на базата на възможността да се използват оп-
ределени онлайн услуги (предлага се минимален 
набор от 11 услуги, като в процеса на транспо-
ниране на директивата предстои да се обсъди 
и прецени възможността за допълване на този 
списък съобразно националните си особено-
сти); премахване от обхвата є на обществените 
телефонни апарати, телефонните указатели и 
справочните услуги.
На всички потребители трябва да се осигури 
достъп на достъпна цена до наличната услуга 
за подходящ широколентов достъп до интернет 
и услуги за гласови съобщения, с необходимото 
качество, в определено местоположение. Об-
хватът на приложение може да се разшири и за 
крайни ползватели, които са микропредприятия, 
малки и средни предприятия и организации с 
нестопанска цел.
Услугата за подходящ широколентов достъп 
до интернет следва да е в състояние да осигуря-
ва широчина на честотната лента, необходима, 
за да се поддържа поне минималният набор от 
услуги: електронна поща, търсачки за търсене и 
намиране на всякакъв вид информация, базови 
онлайн инструменти за обучение и образование, 
онлайн вестници или новини, закупуване или 
поръчка на стоки или услуги онлайн, търсене 
на работа и инструменти за търсене на работа, 
общности за работа в мрежа с професионална 
цел, интернет банкиране, използване на елек-
тронни административни услуги, социални медии 
и комуникация в реално време чрез текстови 
съобщения, гласови и видеоразговори (със стан-
дартно качество).
Достъпност на цената: Подходящият широ-
колентов достъп до интернет на достъпна цена е 
жизнено важен за обществото и за икономиката 
като цяло. Той осигурява основата за участие в 
цифровата икономика и общество посредством 
важни онлайн услуги. 
В контекста на националните условия, ако се 
установи, че цените на дребно не са достъпни, 
тъй като потребителите с нисък доход или със 
специални социални потребности са лишени от 
достъп до тях, трябва да се предприемат мерки, 
за да се гарантират достъпни цени за тези по-
требители на услуги за подходящ широколентов 
достъп до интернет и за гласови съобщения най-
малкото в определено местоположение. Мерките 
могат да включват предоставянето на подкрепа 
за тези потребители за комуникационни цели 
от държавата или предоставяне на въпросните 
потребители на тарифни планове или потреби-
телски пакети, различни от предоставяните при