Държавен вестник, бр. 32, 2003 г., стр. 28

С Т Р .  28
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  32
10.4. Агломерат от влакна, който в една или
повече точки на дължината си изглежда цял и не-
делим, но в други точки се разделя на отделни ниш-
ки (разцепени влакна), се брои като отделно влак-
но, ако отговаря на описанието на чл. 8, ал. 7, като
измереният диаметър отговаря на този на недели-
мата част, а не на разцепената.
10.5. В агломерат от влакна, в който отделните
влакна се докосват или пресичат, влакната се бро-
ят поотделно, ако са разграничени достатъчно, за
да се определи отговарят ли на описанието на чл. 8,
ал. 7. Ако не се разграничават отделни влакна,
отговарящи на дефиницията, агломератът се брои
като едно влакно, ако взет като цяло отговаря на
дефиницията за влакно в чл. 8, ал.7.
10.6. Ако повече от 1/8 от повърхността на зрител-
но поле е покрита с агломерати от влакна и/или час-
тици, зрителното поле се анулира и се брои друго.
10.7. Преброяват се 100 влакна в минимум 20 зри-
телни полета или се изследват 100 зрителни полета.
11. Средният брой влакна в едно зрително поле
(площта, ограничена от окулярния микрометър на
Уолтън-Бекет) се изчислява чрез разделяне на броя
на преброените влакна на броя на изследваните
зрителни полета. Влакната, преброени върху мар-
кировката на филтъра (филтърът е разграфен с
линии) и от замърсяването му, трябва да са под 3
влакна/100 зрителни полета, което се проверява при
изследване на празна проба.
12. Концентрацията на влакната във въздуха
(С) се изчислява в брой влакна в cm3 по следната
формула:
a Ч f
C = ––––  ,
b Ч V
където:
а
е броят влакна в зрително поле;
f
— експонираната площ на филтъра в mm2;
b — площта на зрителното поле в mm2;
V — обемът на аспирирания въздух в cm3.
Приложение № 2
към чл. 22, ал. 3
Изисквания, които следва да се спазват при
оценка на здравословното състояние
1. Медицинското наблюдение включва мини-
мум:
—водене на досиета за професионалния марш-
рут и здравно състояние;
—персонално интервю;
—клинично изследване на гръден кош;
—функционално изследване на дихателните ор-
гани.
2. Други изследвания, включително рентгено-
графия (стандартен формат) на гръден кош и лабора-
торни тестове, като цитологично изследване на храч-
ки, са желателни. Провеждането на тези изследва-
ния се решава за всеки работещ във връзка с меди-
цинския преглед, като се вземат под внимание най-
новите научни постижения на трудовата медицина.
3. Списък на заболяванията, които може да
предизвика експозицията на азбестови влакна:
а) азбестоза;
б) мезотелиом;
в) карцином на белия дроб;
г) гастроинтестинален карцином.
4. Службата по трудова медицина трябва да е
запозната с условията на труд, включително сте-
пента на експозицията на всеки работещ.
14476
НАРЕДБА № 2
от 27 февруари 2003 г.
за защита на работещите от рискове, свърза-
ни с експозиция на шум при работа
Раздел I
Общи положения
Чл. 1. (1) С наредбата се определят мини-
малните изисквания за защита от съществува-
щи или потенциални рискове за увреждане на
слуха с оглед осигуряване здравето и безопас-
ността на работещите при експозиция на шум
по време на работа.
(2) Наредбата се прилага във всички пред-
приятия, където се осъществява трудова дей-
ност съгласно чл. 2 от Закона за здравословни
и безопасни условия на труд.
(3) Наредбата не се отнася за екипажите на
борда на плавателни съдове и въздухоплавател-
ни средства.
Чл. 2. Наредбата не ограничава въвеждане-
то на правила в предприятията, осигуряващи
по-добра защита и/или въвеждащи мерки за на-
маляване нивото на шума при източника с ог-
лед предотвратяване на неблагоприятното въз-
действие на шума върху работещите.
Раздел II
Задължения на работодателя
Чл. 3. (1) Шумът по време на работа се оце-
нява и когато е необходимо, се измерва, за да се
определят работните места, работещите и ус-
ловията, при които се прилагат специфичните
разпоредби на тази наредба.
(2) При извършване на оценката на риска за
здравето на работещите се използват дневна
персонална експозиция на шум и средноседмич-
на стойност на персоналната експозиция.
(3) Персоналната експозиция на шума на
работещите е еднаква:
1. с измереното ниво на шум в dBA на работ-
ното място—при постоянен шум;
2. с еквивалентното ниво на шума в dBA—
при променлив шум .
Чл. 4. (1) Работодателят планира и перио-
дично провежда оценка и измервания на шума.
(2) Работещите и/или техните представите-
ли в предприятието участват в извършване на
оценката и измерванията на шума.
(3) Оценката на персоналната експозиция
на шум се извършва независимо от употребата
на лични предпазни средства.
(4 )Честотата на измерванията се определя
в зависимост от оценката на риска, но не по-
малко от един път на три години.
(5) При настъпили технологични и организа-
ционни промени на работното място оценката и
измерванията на шума се провеждат отново.
(6) Контролните органи и службата по тру-
дова медицина имат право на достъп до данни-
те по чл. 5, ал. 4.
Чл. 5. (1) Измерванията на шума се извърш-
ват от акредитирана лаборатория.