Държавен вестник, бр. 98, 2019 г., стр. 59

БРОЙ  98	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  59  
Чл. 28. Лесопатологичното обследване на 
плодове и семена за заразеност с фитопато-
генни гъби се извършва преди събирането им, 
по време на съхраняването и задължително 
преди засяване. Текущите резултати от об-
следването и анализа се попълват в сведение 
по образец (приложение № 3).
Чл. 29. (1) Лесопатологичното обследване 
на фиданките в разсадниците за повреди от 
фитопатогенни гъби се извършва най-малко 
2 пъти годишно:
1. за семена – чрез 20 разкопки по 1 лин. м 
за всеки 10 дка;
2. за поници и фиданки чрез пробни пло-
щадки по 1 лин. м, представляващи 2 % от 
площта, заета от всеки дървесен вид, разпо-
ложени диагонално на лехите и парцела.
(2) Състоянието на пониците и фиданките 
се отчита по тристепенна скала (0 – здрави, 
1 – заболели, 2 – загинали).
(3) За определяне причината за заболява-
нето се вземат проби от 200 броя семена за 
всеки дървесен вид, 50 – 100 поника и 10 – 30 
фиданки (според размера) с различна степен 
на повреда заедно с почва, които се изпращат 
в лесозащитната станция за анализ.
Чл. 30. (1) Лесопатологичното обследва-
не на култури и насаждения за повреди от 
фитопатогенни гъби, бактерии и вируси се 
провежда, като се обследват не по-малко от 
30 броя фиданки или дървета за всеки 10 дка.
(2) Оценката на здравословното състояние 
на дърветата и насажденията се извършва 
по степените на обезлистване и промяна в 
цвета на короните (приложение № 4), като се 
посочва и причинителят на повредата.
Чл. 31. Лесопатологичното обследване 
за повреди от фитопатогенни нематоди се 
извършва в периода юли – август, като за 
стъблените нематоди се вземат проби за из-
следване от 5 моделни дървета на 10 дка, а за 
почвообитаващите – 6 проби по 200 – 300 г 
почва за всеки 10 дка площ, и се изпращат в 
лесозащитната станция за анализ. 
Чл. 32. Лесопатологичното обследване за 
повреди от гризачи се извършва през есента 
и рано напролет чрез залагане на 1 – 2 проб-
ни площи с размери 10 x 50 м на 10 дка. В 
горските разсадници могат да се използват и 
капани – по 15 – 20 броя на декар. Определят 
се видът на гризачите и тяхната численост. Те-
кущите резултати от обследването се отразяват 
в дневник по образец (приложение № 7). 
Чл. 33. Лесопатологичното обследване за 
повреди от дивеч се извършва през пролетта, 
като се обследват не по-малко от 200 дървета 
за младите (до 40 години) и 100 за възрастните 
насаждения. Определят се видът на повредата 
(прегризване, обелване и др.), нападнатата 
площ и степента на повредите.
Чл. 34. Лесопатологичното обследване за 
повреди от висши паразитни растения се из-
вършва по наличието на храсти по дърветата, 
като се обследват не по-малко от 100 дървета. 
Нападението се определя като слабо при 1 – 2 
броя храсти на дърво и силно при над 3 броя.
Чл. 35. Лесопатологичното обследване за 
повреди от абиотични и антропогенни фак-
тори се провежда целогодишно. Отчитат се 
причината, видът и степента на повредата по 
скала (приложение № 4).
Раздел V
Анализи на материали от лесопатологичното 
обследване
Чл. 36. (1) Анализ на яйца на насекомни 
вредители се извършва визуално – директно 
или след предварителна обработка (навлажня-
ване, обезкосмяване, премахване на хориона, 
отглеждане във фотоеклектори и др.).
(2) Яйцата се определят като здрави, сте-
рилни и опаразитени.
(3) По установеното количество здрави яйца 
средно на едно дърво се определя очакваното 
обезлистване (приложение № 10).
(4) Резултатите от анализите на яйца на 
насекомни вредители се отразяват в сведение 
съгласно приложение № 11.
Чл. 37. (1) Анализ на ларви и какавиди 
на насекомни вредители се извършва ви-
зуално – директно или след доотглеждане 
в лабораторни и/или контролирани полски 
условия, като при необходимост се извърш-
ва и дисекция. Резултатите от анализите на 
какавиди се отразяват в сведение съгласно 
приложение № 11.
(2) При анализа се определят здрави, опа-
разитени и инфектирани (с бактерии, вируси, 
гъби и микроспоридии) индивиди.
(3) Очакваното обезлистване от листо-
завивачки, педомерки и борови листни оси 
се определя по следния начин:
1. листозавивачки и педомерки – степента 
на нападение се установява по процентното 
отношението между броя на излюпените ларви 
и броя на живите пъпки на клонките на всяко 
моделно дърво; при 40 – 50 бр. гъсеници на 100 
бр. живи пъпки се очаква 100 % обезлистване; 
определя се по следната формула:
,
;
2. борови листни оси – по установеното ко-
личество на здравите женски какавиди средно 
на 1 кв.м площ се определя очакваното обез-
листване (приложение № 10); за определяне 
на диапаузата в какавиден стадий се оставят 
10 % от здравите пашкули за имагиниране. 
Чл. 38. Анализ за диагноза на заболяването 
на дървесните видове се извършва чрез: