Държавен вестник, бр. 96, 2012 г., стр. 77

БРОЙ  96	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  77  
· Повдигателни и дъждовални помпени станции 
с машинно и ел. оборудване 
· Напорни тръбопроводи
· Главни и разпределителни тръбопроводи със 
съоръжения по тях – въздушници, хидранти, спи­
рателни кранове, изпускатели и др. 
· Подстанции и електропроводи за високо на­
прежение, трансформатори
2.2.9.1. Съоръжения за предпазване от вредното 
въздействие на водите
Към обектите за предпазване от вредното въз­
действие на водите спадат:
· съоръжения за отвеждане на излишните 
повърхностни и подземни води от 1,7 млн. дка 
преовлажнени и заблатени земи, с което се подо­
бряват условията за тяхното използване;
· съоръжения за предпазване от заливане на 
прилежащите площи – предпазни диги (Дунавски 
и вътрешни предпазни диги) и корекции на реки; 
чрез тях от заливане се предпазват 1,4 млн. дка 
земеделски земи, населени места, стопански и 
др. обекти и национална пътна, железопътна и 
техническа инфраструктура; с изграждането на 
корекциите на реките са предпазени от ерозиране 
и удълбаване дъната на същите.
Тези съоръжения извън населените места съ­
гласно чл. 13, т. 3 от Закона за водите са публична 
държавна собственост и отговорен за тяхното под­
държане и управление е министърът на земеделието 
и храните.
В регулационните граници на населените места 
съоръженията за предпазване от вредното въздейст­
вие на водите съгласно чл. 19 от Закона за водите 
са публична общинска собственост. Задълженията 
за тяхното поддържане и нормално функциониране 
са на съответната община.
Таблица 2.26. Корекции на реки и предпазни диги 
по райони за басейново управление на водите
Район
Корек­
ции на 
реки
Въ­
трешни 
пред­
пазни 
диги
Ду­
нав­
ски 
диги
Общо 
за 
диги
км
км
км
км
1
Д у н а в с к и 
район
957.64
68.42
253.36
321.78
2
Черномор­
ски район
646.05
 – 
 – 
 – 
3
Източнобе­
ло мо р с к и 
район
1198.02
175.20
0.00
175.20
4
Западнобе­
ло мо р с к и 
район
355.45
 – 
 – 
 – 
Общо
3157
244
253
496.98
Горната таблица дава информация за дължини­
те на брегозащитните съоръжения по басейнови 
дирекции. В нея се вижда, че основната дължина 
на брегозащитните съоръжения е съсредоточена в 
Дунавския и Източнобеломорския район, главните 
райони, в които са съсредоточени най-големите 
речни корита, които създават предпоставки за 
изграждане на тези съоръжения.
Общата дължина на дигите в страната е 497 км, 
разделена на дунавски диги 253 км и вътрешни 
предпазни диги 244 км, а корекциите на реките 
са 3157 км.
Сериозен проблем са постоянните посегател­
ства и кражби от мониторинговите съоръжения 
и свързаните с тях навременно предоставяне на 
информация и алармиране. 
2.2.9.2. Предпазни диги на р. Дунав
· Силна брегова ерозия, вследствие на която 
коритото на реката на места е достигнало петата 
на предпазната дига.
· Повсеместно обрастване с тревна и дървесна 
растителност.
· Увеличаване броя на къртичините от земе­
ровни животни.
· Ползване короната на дигата за пътна връзка, 
в резултат на което са се образували коловози.
· На много места, предимно от държавните 
лесничейства и дърводобивните фирми се правят 
рампи за превоз на трупи, като се нарушава целостта 
на дигата без съгласуване с „НС“ – ЕАД.
· Силно амортизиране на шлюзовете.
За укрепване на Дунавския бряг е необходимо да 
се изпълнят съответните инженерни мероприятия.
Използването на хербициди е една от мерките 
за борба със специфичната трайна растителност.
Необходимо е целево отделяне на средства за 
възстановяване на шлюзовете, профила на дигата, 
нивото на короната и изграждане на технически 
издържани рампи.
2.2.9.3. Корекции на вътрешни реки
В общ план проблемите при тях са най-сериозни:
· Значителна промяна на проектните параметри 
на корекциите.
· Късане на предпазните диги, незначителната 
част от което е вследствие на формирани високи 
вълни от интензивно снеготопене и валежи, а 
преобладаващата част е причинена от организации 
или лица по различни поводи.
· Разрушаване на шлюзове, предимно металните 
им части, което е предпоставка за сериозни щети 
при високи води.
· Изграждане на многобройни рампи с нару­
шаване профила на дигите.
· Безконтролно и без правила изземване на 
инертни материали от корекциите на реките, пре­
дизвикващо:
– промяна нивелетата на дъното на реките;
– разрушаване на дънни прагове и изградени 
бентове при водохващания;
– разрушаване на надлъжни и напречни брего­
укрепителни съоръжения;
– разрушаване на бермите;
– разрушаване на шлюзове и предпазни диги;
– „увисване“ на водовземанията;
– подкопаване устоите на мостове от нацио­
налната пътна мрежа.
· Височината на дигите не отговаря на проме­
нения профил на реките.
· Стесняване на сечението от новоизградени 
съоръжения (мостове).
Необходима е преоценка на част от корекциите 
при новосъздадените условия на протичане и въз­
становяване на разрушените съоръжения.