Държавен вестник, бр. 87, 2012 г., стр. 105

БРОЙ  87	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  105  
административни актове това става чрез 
обнародването в „Държавен вестник“, което 
създава законовата презумпция за узнаване.
По делото не се спори и по несъмнен начин 
се установява, че Правилникът за състезател­
ните и трансферните права на Българската 
федерация по баскетбол не е обнародван в 
„Държавен вестник“ от органа, който го е 
издал (арг. чл. 39, ал. 1, т. 4 ЗНА и чл. 78, 
ал. 1, т. 2 АПК). С оглед на изложеното, при 
неизпълнение на задължението за обнарод­
ване на нормативния административен акт 
същият не е довършен – не са извършени 
предписани от Конституцията действия. Ето 
защо необнародването в „Държавен вестник“ 
на оспорения нормативен акт е порок по 
смисъла на чл. 146, т. 3 АПК – съществено са 
нарушени посочените по-горе административ­
нопроизводствени правила по издаването му. 
Необнародваният подзаконов нормативен акт 
не произвежда целеното с неговото издаване 
правно действие и затова, ако бъде прило­
жен, преди да бъде обнародван, ще е налице 
незаконно действие, извършено без норма­
тивно основание (при липсващо нормативно 
основание). Но приложеният необнародван 
подзаконов нормативен административен акт 
създава нежелана от правния ред и опасна 
привидност, че той има правно действие и 
валидно регулира съответните обществени 
отношения. Затова в този случай допуснатото 
нарушение на административнопроизводстве­
ните правила за издаването му – липсата на 
обнародване – вече е особено съществено. Та­
къв подзаконов нормативен административен 
акт (необнародван, но приложен) е нищожен. 
Съгласно чл. 168, ал. 2 АПК съдът обявява 
нищожността на акта, дори и да липсва ис­
кане за това.
При съдебния контрол за законосъобраз­
ност на оспорената разпоредба настоящият 
тричленен състав на ВАС констатира и друг 
съществен порок по смисъла на чл. 146, т. 3 
АПК. Приетата редакция на чл. 13 от Пра­
вилника не уточнява кой дължи визираните 
в текста обезщетения при извършване на 
трансфера – състезателят или новият клуб, 
който е привлякъл баскетболиста. В случая 
липсва конкретизация на нормата, а според 
чл. 9 ЗНА разпоредбите на нормативните 
актове се формулират на общоупотребимия 
български език, кратко, точно и ясно. Поради 
неяснота и противоречие при формулировката 
на оспорения текст се създават предпоставки 
за противоречивото му тълкуване и прилагане. 
От начина, по който е формулирана разпоред­
бата, не става ясно точно за кого се отнася тази 
регламентация: за спортните клубове или за 
състезателите и техните представители. Това 
сочи, че при издаване на чл. 13 от оспорения 
правилник е допуснато нарушение на чл. 9, 
ал. 1 ЗНА, което води до извод за незаконо­
съобразност на атакуваната разпоредба.  Друг 
порок на оспорения подзаконов нормативен 
акт, обуславящ неговата незаконосъобразност, 
е, че противоречи на нормативни актове от 
по-висока степен:
Съгласно чл. 35, ал. 1 ЗФВС тренировъчна­
та и състезателната дейност за високи пости­
жения се осъществява от лица, картотекирани 
като спортисти аматьори или професионални 
спортисти. Състезателите, които не са навър­
шили 18 години, не получават възнагражде­
ние и не могат да сключват трудов договор 
със спортен клуб, са спортисти аматьори по 
смисъла на § 1, т. 7 от ДР на ЗФВС, в който 
е регламентирано, че „спортисти аматьори“ 
са лица, които провеждат системна трениро­
въчна и състезателна дейност, но за тях това 
не е основна професия.
Член 11, ал. 1 от Правилника за прилагане 
на Закона за физическото възпитание и спор­
та отново определя две категории спортисти 
аматьори и професионални спортисти, а съ­
гласно чл. 16 от същия правилник спортистите 
аматьори могат да получават само награди 
за постигнати високи спортни резултати и 
средства за покриване на разходите по участие 
в тренировъчната и състезателната дейност.
Наредба № 3 от 1999 г. за статута на ли­
цата, участващи в тренировъчната и спорт­
но-състезателната дейност, и за трансфер на 
състезателните права също регламентира 
статута на две категории състезатели аматьори 
и професионалисти. В чл. 12 от наредбата е 
регламентирано, че състезателите аматьори 
не могат да получават възнаграждение ос­
вен средствата, необходими за покриване на 
разходите по извършваната от тях спортно-
състезателна и тренировъчна дейност.
От анализа на цитираните разпоредби се 
налага изводът, че с приетия от Българската 
федерация по баскетбол Правилник в раздел 
III се въвежда нова категория състезатели, а 
именно: състезатели-подрастващи. Видно от 
посочените по-горе норми, подобна категория 
състезатели не е регламентирана в ЗФВС, 
нито в Правилника за прилагане на Закона 
за физическото възпитание и спорта, нито в 
Наредба № 3 от 1999 г. за статута на лицата, 
участващи в тренировъчната и спортно-състе­
зателната дейност, и за трансфер на състеза­
телните права. Следователно, това понятие е 
въведено с оспорения подзаконов нормативен 
акт и не се съдържа в закона, послужил като 
основание за издаването му.
Също така, както беше посочено, в ос­
порения чл. 13, ал. 1 от Правилника за 
състезателните и трансферните права на