Държавен вестник, бр. 104, 2000 г., стр. 42

С Т Р .  42
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  104
през зимата в съответствие с координационния план за
летищното осигуряване на полетите през зимата.
2. План за поддържане на летището при зимни ус-
ловия
За поддържане на летището при зимни условия се
изготвя план, който се актуализира всеки сезон.
Планът включва:
2.1. определяне на състава на временния операти-
вен щаб по летищното осигуряване на полетите през
зимния сезон;
2.2. определяне на службите и отговорните длъж-
ностни лица, които осигуряват и реализират плана за
поддържане на летището при зимни условия;
2.3. определяне на отговорностите и задачите на
службите и лицата по плана за поддържане на летище-
то при зимни условия.
Временен оперативен щаб
Основна задача на временния оперативен щаб по
летищното осигуряване на полетите през зимата е да
планира действия за осигуряване на най-ефективно
използване на летището.
Ръководител на службата по метеорологично об-
служване на летището
Представителят на службата за авиометеорологич-
но осигуряване своевременно предупреждава дежурно-
то длъжностно лице, когато прогнозата за времето сви-
детелства за необходимост от извършване на операции
по снегопочистване и предотвратяване на ледообразу-
ване.
Дежурен ръководител на службата, която орга-
низира или координира зимното поддържане на ле-
тището
Дежурният ръководител на смяна, отговарящ опе-
ративно за снегопочистването:
а) организира домашното или на територията на
летището дежурство на участниците в снегопочиства-
нето;
б) привежда в готовност групите по снегопочиства-
нето;
в) разпорежда работата на групите по снегопочист-
ването в зависимост от данните за метеорологичните
условия;
г) разпорежда започване и приключване на работа-
та на групите по снегопочистването, като оперативно
определя реда за почистване;
д) поддържа връзка с членовете на временния опе-
ративен щаб за летищното осигуряване на полетите през
зимата;
е) представлява административното ръководство на
летището по летищното осигуряване на полетите през
зимата;
ж) координира взаимодействието на различните
групи участници в снегопочистването.
Оперативен ръководител на групата по снегопочист-
ване и борба с ледообразуването
Оперативният ръководител на групата по снегопо-
чистване и борба с ледообразуването отговаря за:
а) използването на работната сила и техническите
средства;
б) практическото изпълнение на снегопочистване-
то;
в) съгласуването с ръководител-смяна в координа-
ционно-информационния център на летището;
г) контрола за качеството на извършената работа;
д) технологията на снегопочистването и размразя-
ването;
е) отчитането на извършената работа.
Оперативният ръководител на групата по снегопо-
чистване и борба с ледообразуването
а) определя времето за операциите по снегопочист-
ване и противообледеняване;
б) определя реда за снегопочистване, предотвратя-
ване и отстраняване на ледообразуване;
в) определя общата тактика на летищната служба
във връзка със снегопочистването, като:
—почистването на снега започва при установен не-
задоволителен спирачен ефект при условие, че метео-
рологичните условия позволяват провеждане на почист-
ването;
—по правило, ако планът за полети е изчерпан, ин-
тензивността на валежа е малка и се очаква падане на
температурите, е целесъобразно за нелетателния пери-
од настилките да се оставят непометени от снега пора-
ди опасност от заледяване;
—патрулно почистване по време на обилен снегова-
леж е допустимо само с оглед на намаляване на слоя
натрупан сняг;
—във всички случаи в летателния период почиства-
нето на снега от пистата, основните ПР и ПР по перона
приключва до 1 час (2 часa за летища с малка интензив-
ност на полетите) след окончателното спиране на снега;
преди настъпване на летателния период, ако снеговале-
жът е спрял, необходимият спирачен ефект на пистата се
осигурява най-малко 30 min преди първия полет; дотогава
се почистват и основните ПР и ПР по перона;
г) определя състава на групите по снегопочистване;
д) определя отговорностите на различните служби
на територията на летището и терминалите по почист-
ване на снега в зоните, осигуряващи възможността за
работа на службите и обслужването на клиентите.
Дежурно отговорно длъжностно лице в службата,
на която е възложено измерването на спирачния ефект
Дежурното отговорно длъжностно лице в служба-
та, на която е възложено измерване на спирачния ефект,
осигурява измерването и изготвя съобщение за излъч-
ване (SNOWTAM) на резултатите от измерването, как-
то и обявява очакваното време на закритие на летище-
то поради почистване от сняг и лед.
II. Поддържане на експлоатационната годност на
летището при зимни условия
1. Определяне на спирачния ефект на пистата
1.1 Условията на експлоатация изискват надеждна
унифицирана информация за ефективността на спира-
нето върху заледени и заснежени ПИК. Точното и си-
гурното измерване на характеристиките на триенето на
повърхността на настилката се извършва с помощта на
устройства за измерване на триенето.
1.2 Ако ПИК е покрита изцяло или частично със
сняг или лед, се проверява спирачният ефект при спи-
ране и тази проверка се повтаря при промяна на състо-
янието на ПИК. Измервания на коефициента на триене
и/или оценка на спирачния ефект за други настилки
(освен ПИК) се извършва в случаите, когато се очакват
неудовлетворителни условия на спирачния ефект.
1.3 За максимална стойност на коефицента на три-
ене се приема тази, при достигането на която спирачно-
то колело, без да блокира, приплъзва, но продължава
да се върти. Могат да се използват различни устройства
за измерване на триенето. Тъй като условията на експ-
лоатация изискват унифициране на методите за оценка
и оповестяване на данните за триенето на ПИК, измер-
ванията на летища за обществено ползване се извърш-
ват с помощта на оборудване, осигуряващо непрекъс-
нато получаване на данни за максималното значение
на триенето по цялата дължина на ПИК.
1.4 Данните за условията на ПИК се представят във
вид на измерени стойности на коефициента на триене µ
или изчислената ефективност на спирането. Конкрет-
ните цифрови стойности на коефициента µ се обвър-
зват с конструкцията и типа на устройството за измер-
ване на триенето, както и с повърхността, където се
провеждат измерванията, и скоростта, с която се про-
веждат измерванията.
1.5 В табл. 11-1 съответните описателни термини са
разработени само въз основа на данните за триенето,
получени от повърхност, покрита с уплътнен сняг и лед,
поради което тези данни не се считат за абсолютни стой-
ности, валидни за всички случаи. Когато повърхността е
покрита със сняг и лед, а ефективността на спирането се
характеризира като “добра”, пилотите не могат да разчи-