Държавен вестник, бр. 14, 2004 г., стр. 35

Б Р О Й  14
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  35
литна енергия и по-големи разходи на топлина за
осигуряване на изискваната концентрация на ал-
калните хидроксиди (общият енергиен баланс
показва, че мембранната технология позволява
икономии на енергия в границите на 10—15 %),
освен това е необходимо по-малко пространство
за действието на електролитните клетки. Ето защо
този вариант се предпочита при новите инстала-
ции. Решение 90/3 на Комисията за предотвратя-
ване на замърсяването на морската среда от из-
точници, разположени на сушата (ПАРКОМ) от
14 юни 1990 година препоръчва хлор-алкалните
инсталации с живачни елементи да се изведат от
експлоатация възможно най-скоро с цел пълен
отказ от тях до 2010 година.
60. Според съобщенията относителните инвес-
тиции за подмяна на живачните елементи с мем-
бранен процес са от порядъка на 700—1000 щат-
ски долара/Мг произведен хлор(газ). Въпреки че
това може да изисква допълнителни разходи, свър-
зани освен с всичко останало и с по-високата стой-
ност на инсталацията и разходите за пречистване
разтвора на солта, в повечето случаи експлоата-
ционните разходи намаляват. Това се обяснява
главно с икономиите вследствие намалената кон-
сумация на енергия и по-ниските разходи за пре-
чистване на отпадъчните води и депониране на
отпадъците.
61. Източници на живачни емисии при използ-
ване на живачния метод са: вентилационната сис-
тема на помещението, в което се намират живач-
ните елементи; технологичните изпускания; край-
ната продукция, по-специално водородът; и отпа-
дъчните води. Що се отнася до атмосферните еми-
сии, живакът, емитиран дифузно от елементите
към помещенията, в които са разположени, е от
особено значение. В този случай голямо значение
имат профилактичните мерки и контролът, чийто
приоритет зависи от относителната важност на
всеки източник в дадена инсталация. Във всеки
случай на извличане на живак от образуваната от
производствения процес утайка е необходимо при-
лагането на конкретни контролни мерки.
62. За намаляване на емисиите от съществува-
щите инсталации, използващи живачни елемен-
ти, могат да се предприемат следните мерки:
—управление на технологичния процес и техни-
чески мерки за оптимизиране на експлоатацията и
техническото обслужване на елементите и повиша-
ване на ефективността на методите за работа;
—изолация, херметизация и регулирано отвеж-
дане на газовете чрез изсмукване;
—почистване на помещенията, където са раз-
положени елементите, и вземане на мерки за под-
държане на надлежна чистота в тях; и
—пречистване на ограничени газови потоци (ня-
кои замърсени въздушни потоци и водородния газ).
63. Тези мерки могат да намалят емисиите на
живак до нива, значително по-ниски от 2,0 г/Мг
произведен хлор(газ), изразени като средного-
дишна стойност. Има примери за инсталации, в
които е постигнато намаляване на емисиите на
живак много под 1,0 г/Мг произведен хлор(газ).
Съгласно Решение 90/3 на ПАРКОМ към 31 де-
кември 1996 година съществуващите хлор-алкал-
ни инсталации с живачни елементи трябва да
отговарят на изискването за поддържане на кон-
центрация на живак в емисиите, предмет на
Конвенцията за предотвратяване на замърсява-
нето на морската среда от източници, разполо-
жени на сушата, на равнище 2 г/Мг произведен
хлор(газ). Тъй като емисиите до голяма степен
зависят от правилната експлоатация на оборуд-
ването, средната им стойност трябва да зависи
от и да включва периоди на поддръжка от една
година или по-малко.
Изгаряне на битови, медицински и опасни от-
падъци
(Приложение II, категории 10 и 11)
64. Емисиите на кадмий, олово и живак се обус-
лавят от изгарянето на битови, медицински и опас-
ни отпадъци. В процеса на изгарянето им жива-
кът, значителна част от кадмия и малка част от
оловото преминават в летлива форма. За намаля-
ване на тези емисии преди и след изгарянето тряб-
ва да се предприемат специални мерки.
65. За най-добра налична техника за прахоула-
вяне се смята използването на тъканни филтри в
съчетание със сухи или мокри начини за намаля-
ване на емисиите на летливи съединения. За дос-
тигане на ниски нива на емисиите на прах могат
също така да се използват електрофилтри в съче-
тание със системи за мокро пречистване, но за
разлика от тъканните филтри те предлагат по-
малко възможности, особено по отношение пред-
варителното поставяне на филтриращ слой за ад-
сорбция на летливите замърсители.
66. При използване на НДНТ за пречистване на
димните газове концентрацията на прах намалява
до 10—20 мг/м3; на практика се достигат по-ниски
концентрации, а в някои случаи се съобщава за
концентрации под 1 мг/м3. Концентрацията на
живак може да бъде намалена до 0,05—0,10 мг/м3
(при 11 % кислород).
67. В таблица 10 са посочени прилаганите вто-
рични мерки за намаляване на емисиите. Получа-
ването на данни, достоверни за всички случаи, е
свързано с трудности поради това, че относител-
ните разходи в щатски долари за тон зависят от
изключително много специфични за дадени обек-
ти променливи, като състава на отпадъците.
68. Тежки метали присъстват във всички фрак-
ции на битовите отпадъци (например продукти-
те, хартията, органичните материали). Ето защо
емисиите от тежки метали могат да се намалят
чрез намаляване количеството на изгаряните
битови отпадъци. Това може да се постигне чрез
прилагането на различни методи за управление
на отпадъците, включително на програми за ре-
циклиране и компостиране на органичните мате-
риали. Освен това в някои страни на ИКЕ е раз-
решено битовите отпадъци да се депонират в
сметища. При правилна организация на депата
емисиите на кадмий и олово са изключени, а тези
на живак могат да бъдат по-ниски, отколкото при
изгарянето на отпадъците. В редица страни на ИКЕ
се провеждат изследвания за изучаване на емиси-
ите на живак от депата.