Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 20

СТР.  20	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  37
 Да подкрепяме дейностите за финали-
зиране на процеса на деинституционализация 
на грижите за деца. 
 Да развиваме интегрирани междусек­
торни услуги за деца и семейства с акцент 
върху интегрирането на различните видове 
услуги – социални, здравни, образователни 
и др., в т.ч. патронажни грижи за бременни 
и деца. 
 Да подкрепяме мерки за ограничаване 
на детския травматизъм, превенция на до-
машното насилие спрямо деца, за сигурност 
и безопасност на децата и за осигуряване на 
интегрирана и достъпна система за съдебно-
медицинска помощ. 
 Да участваме в изграждането на жизне-
новажни умения за отговорно здравословно 
поведение чрез здравно образование и други 
мерки за повишаване на информираността, 
знанията и нагласите на децата и юношите 
от 1 до 19 години. 
 Да участваме в създаване на среда, 
подкрепяща здравето в детските градини и 
училищата, със специфична насоченост към 
промоция, превенция и грижи за деца с хро-
нични заболявания. 
 Да разширяваме дейностите за подобря-
ване на сексуалното и репродуктивно здраве 
на юношите и младите хора и предотвратяване 
на сексуално предавани болести. 
 Да разработим програми за превенция на 
зависимо поведение сред децата и юношите. 
 Да разработим програми за ранна интер-
венция на деца и младежи с експериментална 
употреба/злоупотреба с наркотични вещества, 
екранна и хазартна зависимост и лечение на 
всички видове зависимо поведение.
 Да изграждаме партньорски мрежи 
със структурите на гражданското общество 
в подкрепа на дейностите за подобряване на 
майчиното и детско здраве. 
 Да подкрепяме специфични мерки за 
преодоляване на съществените различия в 
показателите за детското и майчино здраве в 
отделните области на страната, а така също 
и между селата и градовете.
 Да приоритизираме намаляването на 
детската и майчината смъртност за периода на 
действие на стратегията до и отвъд средните 
за Европейския съюз нива.
 Да приоритизираме намаляването на дела 
на раждания чрез цезарово сечение до 30 % 
през 2030 г. и да увеличим дела на кърмени-
те бебета на 40 % на 4 месеца за периода на 
действие на стратегията.
 Да създадем условия за равен достъп и 
ранна диагноза, своевременно лечение и достъп 
до рехабилитация на деца със заболявания, 
водещи до нарушение и загуба на зрението.
Конкретните мерки за реализация на 
политиката и индикатори за нейното изпъл-
нение са предвидени в Плана за действие за 
изпълнение на Националната здравна стра-
тегия 2030 и Национална стратегия за детско 
и юношеско здраве и педиатрична грижа в 
Република България 2030 г.
Политика 3.2. Подобряване на възмож-
ностите за превенция, диагностика, лечение 
и рехабилитация на сърдечносъдовите забо-
лявания 
Основни насоки на политиката:
Политиката за промоция на сърдечносъ-
довото здраве поставя за основна цел нама-
ляване на заболеваемостта и смъртността от 
сърдечносъдови заболявания (ССЗ) с 30 % до 
2030 г. За постигането на тази цел полити-
ката въвежда следните основни приоритети: 
1. достъп на всички български граждани до 
висококачествена оценка на своя сърдечносъ-
дов риск през целия си живот; 2. създаване и 
въвеждане на мерки, правила и нормативни 
документи, подпомагащи промоцията на 
здравословен начин на живот; 3. намалява-
не на заболеваемостта от ССЗ посредством 
широкообхватни мерки за първична превен-
ция; въвеждане на систематична вторична 
превенция на установени ССЗ посредством 
системно проследяване и диспансеризация; 
4. осигуряване на адекватен достъп до свое-
временна, ранна висококачествена медицинска 
грижа и лечение при пациентите със сърдеч-
носъдови заболявания, вкл. в съответствие с 
постулатите на персонализираната медицина; 
5. системна и ранна рехабилитация при па-
циентите с последствия и инвалидизация в 
резултат на ССЗ. 
Водещо място в политиката заемат усилията 
за контрол на рисковите фактори на индиви-
дуално и популационно ниво и първичната 
превенция на сърдечносъдовите заболявания. 
Мерките, които ще бъдат въведени, са при-
ложими и в политиките от Приоритет № 1 
на Националната здравна стратегия. Друга 
основна насока е вторичната превенция, която 
се планира да се осъществява чрез системно 
проследяване на пациентите с известно сърдеч-
носъдово заболяване от общопрактикуващите 
лекари и съответните специалисти, които 
имат за задача да проследяват и контроли-
рат рисковите фактори при тези пациенти. 
Борбата с тютюнопушенето, затлъстяването 
и заседналия начин на живот трябва да бъде 
застъпена и при вторичната превенция чрез 
вече описаните по-горе подходи. Допълните-
лен подход би могъл да бъде и ангажирането 
на медии и социални мрежи чрез система от 
програми за повишаване на осведомеността 
на населението по отношение на проблема 
сърдечносъдови заболявания.
Важен фокус в политиката е и осигуряване-
то на ранна диагностика и висококачествена 
терапия на сърдечносъдовите заболявания. 
Подобна мярка трябва да обхваща и ангажира 
многобройните в страната сърдечносъдови 
центрове, които могат да осигурят адекватна