Държавен вестник, бр. 14, 2004 г., стр. 32

С Т Р .  32
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  14
отрасъл са възможни емисии на почти всички
тежки метали и техните съединения. По отно-
шение на тежките метали, разглеждани в това
приложение, от особено значение е производст-
вото на мед, олово и цинк.
37. Живачната руда и концентратът първона-
чално се обработват чрез трошене, а понякога и
чрез пресяване. Методите за обогатяване на руда-
та не намират широко приложение, въпреки че в
някои инсталации за обработка на нискокачестве-
на руда се използва флотация. След това натроше-
ната руда се изпича или в реторта (в малки пред-
приятия), или в пещи (в големи предприятия) при
температура, необходима за сублимирането на
живачния сулфид. Отделящите се живачни пари
се кондензират в охлаждащата система и се съби-
рат като метален живак. Трябва да се осигури от-
страняването на саждите, образуващи се в конден-
заторите и утаечните резервоари, както и обра-
ботката им с вар, след което те отново се подават
в ретортите или пещите.
38. За ефективна рекуперация на живак могат
да се използват следните мерки:
—мерки за намаляване на обема на образува-
щия се прах по време на добива и складирането на
рудата, включително мерки за свеждане до мини-
мум на размерите на насипищата;
—индиректно нагряване на пещите;
—поддържане на влажността на рудата на мак-
симално ниско равнище;
—осигуряване на условия, при които темпера-
турата на газа, постъпващ в кондензатора, преви-
шава точката на оросяването само с 10—20 °С;
—поддържане на максимално ниска темпера-
тура на изхода; и
—прекарване на реакционните газове през скру-
бер, монтиран след кондензатора, и/или селенов
филтър.
Прахообразуването може да се намали чрез
индиректно нагряване, разделна обработка на раз-
лични класове прахообразна руда и контрол на
влажността на рудата. Прахът трябва да се отстра-
нява от горещия реакционен газ преди постъпва-
нето му в инсталацията за кондензиране на живак
чрез циклонен уловител и/или електрофилтри.
39. При производството на злато чрез амалга-
миране могат да се приложат стратегии, сходни на
тези при производството на живак. Злато се доби-
ва и чрез други методи, различни от амалгамира-
нето, които се предпочитат при строителството на
нови инсталации.
40. Цветните метали се получават главно от
сулфитни руди. По технически причини и за пови-
шаване качеството на метала отпадъчният газ,
преди подаването му в контактната инсталация със
серен триоксид, трябва много добре да се очисти
от прах (< 3 мг/м3), като може да се наложи допъл-
нително отстраняване на живака, в резултат на ко-
ето емисиите на тежки метали също така се свеж-
дат до минимум.
41. При възможност трябва да се използват
тъканни филтри, които позволяват да се намали
концентрацията на прах до ниво под 10 мг/м3.
Прахът, който се отделя на всички етапи от пи-
рометалургичното производство, трябва да бъде
рециклиран в предприятието или извън него,
което се налага също така и от изискванията по
хигиена на труда.
42. Що се отнася до първичното производство
на олово, в тази област, както показва първона-
чалният опит, съществуват нови интересни тех-
нологии за директна редукция в процеса на топе-
не без агломериране на концентрата. Тези проце-
си са примери за технологии от ново поколение за
директно автогенно топене на олово, които по-
малко замърсяват околната среда и консумират
по-малко енергия.
43. Вторичното олово се получава главно от
излезли от употреба акумулатори за леки и товар-
ни автомобили, които се разкомплектоват, преди
да постъпят в топилната пещ. НДНТ трябва да
включва едно топене къса въртяща се пещ или в
шахтова пещ. Използването на кислородни горел-
ки може да намали количеството отпадъчни газо-
ве и увличания от димните газове прах с 60 %.
Пречистването на изходящите газове с тъканни
филтри позволява да се постигне концентрация на
прах от 5 мг/м3.
44. Първичният цинк се произвежда чрез елек-
тролитен метод с пържене и излужване. В някои
случаи алтернатива на пърженето може да бъде
технологията за излужване под налягане, която
може да се смята за НДНТ в новите предприятия,
в зависимост от характеристиките на концентра-
та. Емисиите по време на пирометалургичното
производство на цинк в пещите “Империал смел-
тинг” (“ИС”) могат да бъдат сведени до минимум
в резултат на следните мерки: използване на пещ-
но гърло с двуконусно зареждане, пречистване с
високоефективни скрубери, ефективно засмуква-
не, прахоотделяне и пречистване на газовете, от-
делящи се от шлаката и разливането на оловото,
както и на фино пречистване (<10 мг/м3) на изхо-
дящите пещни газове с високо съдържание на въг-
лероден оксид.
45. За рекуперация на цинк от оксидирани от-
падъци последните се преработват в пещ тип “ИС”.
Отпадъците с много ниско съдържание на цинк и
прахът от пещното гърло (например в предприя-
тията на черната металургия) отначало се обра-
ботват във въртящи се пещи тип “Велц”, в които
се произвежда висококонцентриран цинков оксид.
Металургичните материали се рециклират чрез
топене в индукционни пещи или в пещи с директ-
но или индиректно нагряване с природен газ или
течни горива или във вертикални реторти тип “Ню
Джърси”, в които могат да се рециклират най-
различни оксидни и метални вторични суровини.
Цинкът може да се рекуперира и от оловна пещна
шлака чрез фюминг процес.
46. По правило в рамките на технологичните
процеси трябва да се използват ефективни пра-
хоуловители както за първичните газове, така и
за неорганизираните емисии. Прилаганите мер-
ки за намаляване на емисиите са посочени в таб-
лици 7а и 7b. Използването на тъканни филтри
осигурява намаляване на емисиите на прах до
равнища под 5 мг/м3.