Държавен вестник, бр. 67, 2010 г., стр. 148

СТР.  148	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  67
5.3.3. специализирани дейности за меди­
цински сестри – извършване на ЕКГ, спешни 
манипулации, работа с дефибрилатор, помощни 
действия при реанимация. 
6. Организация на дейността
6.1. Организацията на дейността се подчи­
нява на изискванията на общия правилник за 
устройството, дейността и вътрешния ред на 
болничното заведение.
6.2. В основата на организацията на дейността 
е необходимо да залегнат и правила, осигуря­
ващи максимална ефективност и безопасност 
за пациентите, базирани на ръководствата/
алгоритмите на Европейското/Американското 
кардиологично дружество, утвърдени от Дру­
жеството на кардиолозите в България. 
6.3. С оглед на потенциалните възмож­
ности за възникване на усложнения трябва да 
се осигурят непрекъснати 24-часови връзки с 
останалите звена на клиниката/отделението 
по вътрешни болести и специално с отделе­
нието за интензивно лечение на вътрешните 
болести, както и с болничните структури или 
структури извън болницата по образна диаг­
ностика, самостоятелна клиника/отделение по 
кардиология, притежаваща звено за инвазивно 
(интервенционално) лечение, сърдечна и/или 
съдова хирургия, с цел осъществяване на мак­
симално ефективно и непрекъснато лечение 
на пациентите. При липса на такива звена в 
болницата последната задължително осигурява 
предварително достъпа на пациентите си до 
такива звена на други лечебни заведения чрез 
договор, който поддържа актуален. Договорът 
трябва да осигурява достъп на пациентите до 
такива специализирани звена (например препо­
ръчително в рамките най-много на 120 минути 
за пациенти с остър коронарен синдром със 
СТ елевация).
7. Критерии за качество на извършената 
дейност
7.1. Статистически показатели за лечебната 
дейност, свързани с броя на приетите пациенти, 
продължителността на лечението, използвае­
мостта на леглата, смъртността и др.
7.2. Възникване на усложнения поради 
неспазване правилата на добрата медицинска 
практика, определена в ръководствата/алгорит­
мите за работа.
7.3. Процент на рехоспитализации.
7.4. Спазване на ръководствата/алгоритмите 
за работа, приети от съответната кардиологич­
на клиника и препоръчани от Дружеството на 
кардиолозите в България.
7.5. Оценка от пациенти чрез анкетни карти, 
честота на писмени оплаквания към НЗОК и 
МЗ, отзвук в медии.
Глава 2. Изисквания към леглата за интен­
зивно лечение 
1. Задължителни ключови елементи – лег­
лата за интензивно лечение са разположени на 
територията на самостоятелната структура по 
кардиология или на територията на структура 
за интензивно лечение на вътрешните болести, 
като са приложими изискванията на медицин­
ския стандарт по анестезиология и интензивно 
лечение, както и съответно на медицинския 
стандарт в областта на вътрешните болести.
Глава 3. Изисквания за осъществяване на 
дейността по неинвазивна диагностика на сър­
дечно-съдовите заболявания 
1. Общи положения
1.1. Осигурява се изпълнението на всички 
неинвазивни диагностични методи в карди­
ологията при пациенти със сърдечно-съдови 
заболявания: 
1.1.1. 24-часово холтер мониториране на 
артериално налягане; 
1.1.2. 24-часово ЕКГ холтер мониториране 
на сърдечния ритъм и проводимост; 
1.1.3. ехокардиография във всичките є тех­
нически аспекти; 
1.1.4. стрес-тест с натоварване чрез велоер­
гометър или бягаща пътека; 
1.1.5. електрокардиография.
2. Структура
2.1. Изисквания:
2.1.1. отделни зали/кабинети;
2.1.2. разположен на достъпно място за 
всички останали структури от клиниката;
2.1.3. с възможност за комуникация с всички 
останали звена на болничното заведение.
2.2. Провеждането на ехокардиографски из­
следвания и стрес-тест натоварвания изискват 
кабинети за тяхното извършване с директна 
дневна светлина, с възможности за комуника­
ция помежду им, както и с другите сегменти от 
отделението – площта на тези зали не трябва 
да е по-малка от 20 кв. м за всяка от тях.
2.3. В отделни кабинети се локализират 
дейностите, свързани с холтер мониториране 
на сърдечния ритъм и артериалното налягане, 
извършване на електрокардиография; всеки 
кабинет трябва да има площ не по-малка от 
8 кв. м и да има директно дневно осветление.
2.4. Отделните кабинети са свързани с ко­
ридор с възможности за сядане на пациентите; 
коридорът е достатъчно широк, за да осигурява 
маневриране на легла с тежко болни пациенти; 
има електрически контакти, които да бъдат 
използвани в ситуации на необходимост от 
провеждане на реанимационни мероприятия 
(клинична смърт).
2.5. Други структурни единици: санитарен 
възел за пациенти, санитарен възел за персона­
ла, място за медикаменти, лекарски кабинети, 
архив, склад.
3. Изисквания за оборудване
3.1. Велоергометър и/или „бягаща пътека“ 
(тредмил) с възможности за компютърна об­
работка на резултатите.
3.2. 24-часов ЕКГ холтер мониторираща 
система – 1 комплект.
3.3. 24-часов холтер мониторираща система 
за артериално налягане – 1 комплект.
3.4. Ехокардиографски апарати – 1 брой, 
пулсов, продължителна и цветна Доплер ехо­
кардиография, с възможности за трансезофа­
геално ехокардиографско изследване и със 
софтуерен пакет за количествени измервания;