Държавен вестник, бр. 72, 2016 г., стр. 188

СТР.  188	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  72
2. Опростен метод за определяне на необходи-
мия брой проби за откриване на дадена болест в 
голяма популация
Съществува опростен метод за определяне броя 
на необходимите проби за откриване на дадена бо-
лест в животинската популация, както и възмож-
ния брой на заболелите животни, които са про-
пуснати и останали неразкрити при вземането на 
пробите. В случая, когато се касае за 95 % довери-
телно ниво, методът е познат като „правилото на 
тройката“. При него за определяне на необходимия 
брой проби за изследване (т.нар. представителна 
извадка за стадото, групата или популацията), с 
цел да се открие заболяването в дадено стадо или 
популация, числото 300 се дели на очакваното раз-
пространение.
Пример. Ако искаме да използваме опросте-
ната формула за изчисляване броя на пробите, 
необходими за откриване на заболяване в стадо 
от 500 птици, при очаквано разпространение на 
болестта в стадото 25 %, трябва просто да разде-
лим 300:25=12 . Това е минималният брой проби, 
необходим, за да ни даде 95 % сигурност, че в из-
следваното стадо не е проникнала болестта. При 
доверително ниво 99 % числото 300 трябва да се 
замени с 460 (т.е. 460:25=18,4), а при 99,99 % – с 
числото 690 (690:25=27,6).
Приложение II
Инструкция 
за вземане, съхранение и изпращане на кръвни 
проби от птици
За получаване на качествени кръвни проби от 
птици, респ. получаване на обективни резултати 
при лабораторното им изследване, следва да се 
спазват общоприетите правила за вземане, обра-
ботка, съхранение и транспортиране на същите. 
Желателно е в лабораторията да се изпращат се-
румни проби, тъй като транспортирането и съхра-
няването на проби с коагулум често води до хемо-
лиза и разваляне и невъзможност пробата да се 
изследва.
1. Кръвни проби за лабораторни изследвания се 
вземат от нормални (клинично здрави) пти-
ци, избрани на случаен принцип от различни 
части на птичарника.
2. За скринингови изследвания от едно стадо 
се вземат, за статистическа достоверност, не 
по-малко от 30 броя индивидуални кръвни 
проби в обем 1,5 – 3 мл всяка (за кеклици и 
по-дребни птици – около 1 – 1,5 мл).
3. Кръвта се взема най-често от подкрилната 
вена, като се спазват правилата на асепти-
ката, включително туширане на мястото със 
спирт или йодна тинктура.
4. Кръвта се взема със индивидуални стерилни 
спринцовки от обем 2 – 3 мл и индивидуал-
ни тънки игли с остър връх, с размер в зави-
симост от големината на птицата.
5. Кръвта от спринцовката се излива внимател-
но, като се маха иглата, без излишен натиск, 
в сухи, стерилни малки шишенца, като се 
оставя да се стича по стената на шишето и 
се внимава да не се образува пяна. Кръвта не 
бива да запълва повече от 1/2 от шишенцето. 
Кръвта се предпазва от замърсяване чрез за-
тваряне на шишенцата с плътна гумена тапа. 
Препоръчително е шишето, до коагулиране 
на кръвта, да е поставено в легнало положе-
ние, тъй като така се благоприятства образу-
ването на възможно най-тънък слой кръвен 
съсирек и се отделя максимално количество 
и качествен серум.
6. Кръвта се оставя за съсирване (коагулира-
не) при стайна температура за около 15 ми-
нути, след което трябва съсирекът да бъде 
внимателно откроен (отделен) от стената с 
предварително потопена в спирт, фламбира-
на на пламък и охладена игла от спринцов-
ка, мандрен или тънка тел (кламер), чрез ня-
колкократни въртеливи движения (кръжене) 
между стената на стъклото и оформения ко-
агулум, без да се допуска раздробяването му.
7. Отделянето на кръвните серуми може да ста-
не чрез изваждане на коагулумите или чрез 
отливане на серумите в нови шишенца.
8. Шишенцата с кръвни проби, добре затапе-
ни, наредени в изправено положение и добре 
пакетирани, се транспортират най-бързо до 
съответната диагностична лаборатория или 
оставят за отделяне на серума на стайна 
температура за 12 – 18 часа, предпазени от 
директна слънчева светлина. Кръвни проби 
с коагулум не трябва да се замразяват (тоест 
да се държат при по-ниска от +4 °С темпе-
ратура), нито разклащат, тъй като настъпва 
хемолиза и стават негодни за изследване и 
се бракуват. Ако не е възможно бързото дос-
тавяне на кръвните проби в диагностичната 
лаборатория (повече от 24 часа), серумите от 
тях следва на място внимателно да се отлеят 
в други шишенца или коагулумът им внима-
телно да се отдели от шишето. Отделените 
по такъв начин серуми могат да се съхраня-
ват в хладилник на +4 °С до 3 – 4 дни, а за 
по-продължителен период – и в замразено 
състояние на възможно най-ниска темпера-
тура.
9. Пробите се изпращат до съответната диаг-
ностична лаборатория най-добре чрез куриер 
и се съпровождат с писмо с име и адрес на 
изпращача, собственика, вида на птиците, 
техния общ брой, както и броя на изпратени-
те проби, наличието на някакви заболявания 
и информация за извършените ваксинации. В 
него задължително се посочват заболявани-
ята, за които се очаква да се изследват про-
бите. Писмото трябва да се постави в поли-
етиленов плик, за да не се изцапа при евен-
туално изтичане на серум от някое шишенце.
10. Възрасти на птиците, най-подходящи за 
скринингови изследвания, са:
– Пилета-бройлери – на 1-дневна, 4-5-седмична 
и в края на угоителния период;
– Подрастващи родители и стокови носач-
ки – както при бройлерите плюс на 10 – 18, 
20-седмична възраст.
11. Носачки (разплодни и стокови) – през це-
лия експлоатационен период.
12. Предпочитани за серологични лаборатор-
ни изследвания са стада, които са показали 
проблеми предимно от респираторен или 
друг характер, включително усложнения от 
вторични инфекции.
13. Не се препоръчва изпращане за изследване 
в диагностични лаборатории на кръвни про-
би с видима хемолиза, в процес на загнива-
не и замърсен.