Държавен вестник, бр. 91, 2024 г., стр. 146

СТР.  146	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  91
най-отдалечения човек, което се формира от 
най-дългия евакуационен път (от последния 
етаж), и за времето за евакуация на най-от­
далечения човек, което се формира от пътя, 
който се изминава при най-висока плътност 
на потока (от най-населения етаж), като за 
изчислително време за евакуация се приема 
по-голямата стойност.
2. При определяне на изчислителното вре­
ме за евакуация целият евакуационен път се 
разделя на участъци (проход, пътека, коридор, 
врата, стълбище, преддверие и др.) и същите 
се номерират. Начален участък, в който се 
формира движението на хората, обикновено 
са пътеките (проходите) между работните 
места (местоположенията), между редиците 
от столове в залите, оборудването и други. 
Предходният участък приключва и започва нов, 
когато е изпълнено едно от следните условия:
а) настъпи промяна в броя на хората (
), 
участващи в човешкия поток;
б) промени се широчината на евакуацион­
ния път (разширение или стеснение);
в) промени се видът на евакуационния 
път – от хоризонтален в наклонен или обратно;
г) достигне се до врата/отвор.
3. Стълбищата не се подразделят на накло­
нен участък (стълбищно рамо) и хоризонтален 
участък (площадка), а се отчитат изцяло като 
движение по стълбище (надолу или нагоре).
4. Всеки участък е с определена изчисли­
телна дължина (
) и изчислителна широчина 
(
). Площта на участъка (
) се определя въз 
основа на неговата изчислителна дължина и 
изчислителна широчина.
5. Вратите, които са предвидени в стени с 
дебелина до 0,7 m, се приемат с изчислителна 
дължина 0. При врати, предвидени в стени с 
дебелина 0,7 m и повече, се определят скорост­
та и времето за преминаване през участъка. 
Към вратите се приравняват и отворите за 
преминаване и други стеснения на еваку­
ационния път, образувани от архитектурните 
или технологичните изпъкналости в неговите 
ограждения.
6. Изчислителната дължина на участъка 
(наричана по-нататък „дължина на участъка“) 
е равна на геометричната дължина, измерена 
по осовата линия на евакуационния път в 
участъка.
7. Дължината на евакуационния път в 
стълбище (дължината на участък в стълби­
ще) в рамките на един етаж може да бъде 
определена по следните формули:
а) за двураменно стълбище (фиг. 1, пози­
ция 1):
,
където:
b е широчината на стълбищното рамо и 
стълбищната площадка;
 – ъгълът на наклона на стълбищното 
рамо.
Фиг. 1
б) За трираменно стълбище (фигура 1, 
позиция 2):
.
8. Допуска се за двураменно стълбище дъл­
жината на евакуационния път в стълбището да 
бъде определена, като се утрои височината му.
9. Изчислителната широчина на участъка е 
равна на неговата светла геометрична широ­
чина. За коридори с врати, които се отварят по 
посоката на движение при евакуация, остават 
в отворено положение и са перпендикулярни 
на плоскостта на отвора, се отчита стеснение 
на коридора, както следва:
а) при едностранно разположени вра­
ти – широчината на коридора
 се намалява 
с половината от широчината на крилото на 
вратата 
, т.е.: 
, [m] – фиг. 2, 
позиция 1:
Фиг. 2
б) при двустранно разположени врати – ши­
рочината на коридора
 се намалява с ши­
рочината на крилото на вратата 
, т.е.: 
, [m] – фиг. 2, позиция 2; при 
разлика в широчините на вратите широчи­
ната на коридора се намалява с широчината 
на крилото на по-широката врата.
10. При определяне на броя на хората в 
помещението/сградата се отчита възможният