Държавен вестник, бр. 66, 2004 г., стр. 12

С Т Р .  12
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  66
(3) Отказът на КСК от даден клас на безо-
пасност не трябва да предизвиква отказ на КСК
от по-висок клас на безопасност. Спомагател-
ните системи, обслужващи КСК, важни за безо-
пасността, се класифицират в същия клас на
безопасност.
Чл. 17. (1) При проектиране и избор на кон-
структивни материали на КСК, важни за безо-
пасността, трябва да се отчита влиянието на
експлоатационните състояния и проектните
аварии върху техните характеристики и рабо-
тоспособност.
(2) В проекта на ЯЦ се определят процеду-
рите за квалификация на КСК, важни за безо-
пасността, които потвърждават изпълнението
на предвидените функции през техния срок на
експлоатация с отчитане на възможните въз-
действия и условията на околната среда (вибра-
ции, температура, налягане, реактивни струи,
електромагнитни смущения, стареене, облъч-
ване, влажност и вероятни комбинации от тях),
които се очакват при всички експлоатационни
състояния и аварийни условия.
(3) Условията на работа на компонентите на
конструкциите и системите, важни за безопас-
ността, трябва да се симулират чрез изпитвания
и анализи или в комбинация от двата способа.
Раздел II
Оценки на безопасността
Чл. 18. (1) Безопасността на ЯЦ трябва да
бъде оценена с детерминистични и вероятнос-
тни методи за потвърждаване на проектните
основи и ефективността на дълбоко ешелони-
раната защита.
(2) Компютърните програми, аналитични-
те методи и моделите на ЯЦ, използвани при
оценките на безопасността, трябва да бъдат
верифицирани и валидирани. Неопределеност-
та на резултатите трябва да бъде количестве-
но определена.
Чл. 19. (1) Детерминистичните оценки на
безопасността трябва да включват:
1. потвърждаване на съответствието на пре-
делите и условията за експлоатация с проект-
ните допускания за нормална експлоатация;
2. определяне на характеристиките на пос-
тулираните изходни събития, включително съ-
битията, характерни за избраната площадка;
3. анализ и оценка на развитието на постули-
раните изходни събития;
4. сравнение на резултатите от анализите по
т. 3 с радиологичните критерии за приемливост
и другите проектни предели;
5. потвърждаване на проектните основи;
6. доказване на възможността за управле-
ние на очакваните експлоатационни събития
и проектните аварии посредством автоматич-
ните действия на системите за безопасност в
комбинация с предписаните действия на опе-
ративния персонал.
(2) В анализите на постулираните изходни
събития:
1. началните и граничните условия трябва
да бъдат определени по консервативен начин;
2. приложимостта на аналитичните допус-
кания и методи и степента на използвания кон-
серватизъм трябва да бъдат верифицирани;
3. се отчита въздействието само на КСК от
съответния клас на безопасност, квалифицира-
ни за работа в условията на постулираните из-
ходни събития, до достигане и поддържане на
безопасно спряно състояние;
4. за състоянията от категории 2, 3 и 4 се
прилага критерият за независим от изходно-
то събитие единичен отказ на активен или па-
сивен компонент от системите за безопасност
с най-неблагоприятно влияние върху разви-
тието на събитието или единична, независи-
ма от изходното събитие грешка на персона-
ла; допълнително се отчитат неоткрити отка-
зи, водещи до нарушаване на пределите за бе-
зопасност;
5. единичен отказ на пасивен компонент
може да не се прилага за състоянията от ка-
тегория 2;
6. операторски действия от БПУ се допус-
кат най-рано 30 минути след появата на инфор-
мация за оператора при състояния от катего-
рии 2, 3 и 4;
7. не се отчита падането на най-ефективния
орган за регулиране при състоянията от катего-
рии 2, 3 и 4;
8. неработоспособността на системите за
нормална експлоатация се отчита по начин,
който води до най-неблагоприятен ефект за
анализираните изходни събития при състояния
от категории 3 и 4;
9. всеки отказ, появил се в резултат на из-
ходното събитие, се включва в анализа;
10. се отчита влиянието на неопределенос-
тите, които имат съществено значение за край-
ните резултати.
Чл. 20. Резултатите от анализите по чл. 19,
ал. 2 трябва да докажат:
1. запазване на целостта на обвивките на
топлоотделящите елементи при състояния от
категории 1 и 2;
2. максималната температура на обвивките
на топлоотделящите елементи не превишава
1200 градуса по Целзий, локалната дълбочина
на окисляване на обвивките им не превишава
17 на сто от първоначалната дебелина на сте-
ната и частта на реагиралия цирконий не пре-
вишава 1 на сто от масата му в активната зона
при аварии със загуба на топлоносител от ка-
тегории 3 и 4.
Чл. 21. (1) Вероятностни анализи на безо-
пасността се провеждат за целите на:
1. извършване на систематичен анализ на
съответствието с основните критерии за безо-
пасност;