Държавен вестник, бр. 38, 2024 г., стр. 141

БРОЙ  38	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  141  
предполага тя да бъде надлежно мотивирана 
и да се основава на защитата на по-висша 
конституционна ценност. От предложението 
на народните представители за въвеждане на 
разглежданите тук разпоредби не става ясно 
с какви по-висши ценности е обосновано 
тяхното обратно действие.
Освен това Народното събрание се намесва 
необосновано в правомощията на изпълни-
телната власт, тъй като ОВОС е от нейната 
изключителната компетентност и така се на-
рушава принципът за разделение на властите 
(чл. 8 от Конституцията).
Удължаването на срока на валидност на 
вече изтекли или изтичащи екологични ре-
шения безспорно ще даде отражение върху 
реализирането и скоростта на развитие на 
инвестиционния процес, но залогът остава 
гарантирането на конституционното право на 
гражданите на здравословна и благоприятна 
околна среда. При отсъствието на задълбочено 
обществено обсъждане и експертна оценка 
на въздействието не може да бъде изключена 
категорично опасността оспорваната разпо-
редба да прикрива скрити подбуди за „съжи-
вяване“ на проекти, които вече нееднократно 
са предизвиквали обществено недоволство и 
напрежение.
5. Относно разширяването на определе-
нието на „обект със стратегическа важност“
С § 19 от ЗИД ЗНИ е предвидено изменение 
на определението на „обект със стратегическа 
важност“. По действащия текст на § 1, т. 76 
от допълнителните разпоредби от ЗООС това 
са обекти, които са включени в Енергийната 
стратегия на Република България до 2020 г. 
за надеждна, ефективна и по-чиста енергетика 
или в Интегрираната транспортна стратегия 
до 2030 година. Към това определение се доба-
вят думите „както и проект, за реализацията 
на който е прието решение на Народното 
събрание“, което допуска определянето на 
обектите от стратегическа важност да става 
извън процеса на разработване и приемане 
на цитираните стратегии.
Определянето на обектите със стратеги-
ческа важност е политически въпрос, който 
изисква компетентен подход и внимателен 
баланс между широк кръг различни интереси 
и ценности. Според чл. 105, ал. 1 от Консти-
туцията Министерският съвет е натоварен 
с отговорността да ръководи и осъществява 
вътрешната и външната политика на страната. 
Това включва разработването и приемането 
на дългосрочни стратегии за развитието на 
отделни икономически сектори и определя-
нето на обектите със стратегическо значение. 
Разработването на стратегиите, както и ця-
лата дейност на правителството, се развива 
под парламентарен контрол. При това обаче 
Министерският съвет и Народното събрание 
имат свои ясно обособени правомощия.
Посредством оспорената тук разпоредба 
законът възлага на Народното събрание ком-
петентност, която е конституционно запазена 
за правителството.
Парламентарната практика от последните 
години показва, че в не един или два случая 
правомощието на Народното събрание да се 
произнася по определени въпроси с решения 
се използва за разтоварване на правителство-
то от отговорност, а това е недопустимо от 
гледна точка на конституционните принципи 
за разделение на властите, за правова и де-
мократична държава.
В своето Решение № 15 от 28.11.2022 г. 
по к.д. № 10/2022 г. Конституционният съд 
отбелязва, че „последователно отстоява не-
обходимото и подходящо за осъществяването 
на възложените държавни функции разгра-
ничаване на правомощията на държавните 
органи“. Според неговата трайна практика 
„изземването от страна на Народното събрание 
на конституционни функции, които принад-
лежат на Министерския съвет, е нарушение 
на принципа на разделение на властите, на 
принципа на правовата държава и на върхо-
венството на Конституцията“ (Решение № 4 
от 2008 г. по к.д. № 4/2008 г.).
6. От гледна точка на правилата на зако-
нодателната процедура
Разглежданият тук ЗИД ЗНИ е приет въз 
основа на законопроект, разработен от Минис-
терския съвет и внесен в Народното събрание 
на 9 февруари 2024 г. Предметът на този зако-
нопроект засяга адаптиране на националното 
законодателство към последните изменения и 
допълнения на Регламент (ЕС) № 651/2014 г. 
за обявяване на някои категории помощи за 
съвместими с вътрешния пазар на ЕС.
Разпоредбите на § 19, 21 и 22 от ЗИД ЗНИ 
са приети въз основа на предложения на на-
родни представители, които са постъпили в 
Народното събрание след приемането на за-
конопроекта на Министерския съвет на първо 
четене (вх. № 49-454-04-83 от 4.04.2024 г.). Те 
уреждат отделни елементи от правния режим 
на приоритетни инвестиционни проекти с 
национално или регионално значение и на 
инвестиционни предложения, които са опре-
делени като национални обекти, при което 
въвеждат съществени изменения в три раз-
лични закона – ЗООС, Закона за устройство 
на територията (ЗУТ) и Закона за енергията 
от възобновяеми източници (ЗЕВИ). По своя 
предмет предложенията на народните пред-
ставители, внесени след първо гласуване, се 
различават съществено от предмета на зако-
нопроекта на Министерския съвет.
Измененията в ЗООС, ЗУТ и ЗЕВИ, кои-
то се съдържат в § 19, 21 и 22 от ЗИД ЗНИ, 
са гласувани от Народното събрание само