Държавен вестник, бр. 72, 2015 г., стр. 47

БРОЙ  72	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  47  
клиничен преглед и назначава необходимия обем 
диагностични изследвания. Попълва медицинска­
та документация и насочва пациента за приемане 
в хирургичната структура на лечебното заведение. 
3.3.1.5.1.2. При постъпване на пациент в 
планов порядък, в зависимост от състоянието 
и по преценка на лекаря, може да бъде записан 
в „лист на чакащите“, като се определи датата 
на приема в лечебното заведение. 
3.3.1.5.1.3. При постъпване на пациент със 
спешно състояние специалистът по ПВЕХ в при­
емния кабинет е задължен да приеме документа­
цията и указанията от насочващия извънболничен 
лекар и/или от придружаващото медицинско 
лице, да снеме анамнеза, да осъществи основен 
клиничен преглед и назначи необходимия обем 
спешни биохимични и инструментални изслед­
вания и консултации. 
3.3.1.5.1.4. При уточнена диагноза или про­
дължаващи диференциално-диагностични тър­
сения пациентът се хоспитализира в клиника/
отделение по ПВЕХ: 
3.3.1.5.1.4.1. за динамично наблюдение – преда­
ва се на дежурния лекар или на лекуващия лекар; 
3.3.1.5.1.4.2. за оперативно лечение – уведомя­
ват се ръководителят на хирургическия операци­
онен екип и персоналът на операционния блок. 
3.3.1.5.1.5. Писмено, в „История на заболява­
нето“ (ИЗ), се отразяват назначенията за по-на­
татъшна диагностика, лечение, предоперативна 
подготовка и др. 
3.3.1.5.1.6. При необходимост и в зависимост 
от заболяването или възрастта на пациента се 
осъществяват консултации с кардиолог, анесте­
зиолог, педиатър и др.
3.3.1.5.1.7. Приетите за болнично лечение 
пациенти се подлагат на пълна или частична 
хигиенна обработка.
 3.3.1.5.2. Предоперативен период 
3.3.1.5.3. Клиничен диагностичен преглед 
(КДП) 
3.3.1.5.3.1. Изяснява характера на заболяването, 
неговата органна локализация и топика, влия­
нието или засягането от основното заболяване 
на съседни органи и системи, необходимостта 
от оперативно лечение (показания за операция), 
нейния очакван обем, избор на оперативен достъп 
и оперативна техника, прогноза за очаквания 
резултат и изход. 
3.3.1.5.3.2. Клиничният диагностичен преглед 
на хирургично болен в извънболнични условия 
се провежда от общопрактикуващ лекар или 
лекар с придобита специалност с хирургична 
насоченост в амбулатория за специализирана 
медицинска помощ. Свързан е с уточняването 
на възможностите за амбулаторно лечение.
3.3.1.5.3.3. При изчерпване на диагностич­
ните възможности на извънболничната помощ, 
при уточнена насочваща или сигурна диагноза, 
представляваща показание за оперативно лече­
ние, пациентът подлежи на хоспитализация за 
прецизиране на диагнозата и необходимостта 
от операция. 
3.3.1.5.3.4. Клиничният диагностичен преглед, 
като част от диагностичния процес, включва 
следните основни компоненти: 
3.3.1.5.3.4.1. анамнеза, насочена към уточня­
ване на основното заболяване, неговата органна 
локализация, характер, разпространение на съ­
седни органи и структури, наличие на спешни 
индикации за операция; 
3.3.1.5.3.4.2. физикален преглед, насочен 
към уточняване на органната локализация на 
заболяването, неговото разпространение и/или 
ангажиране на съседни органи и структури, 
стадии на онкологично заболяване, симптоми, 
подкрепящи тезата за спешно състояние или 
спешни индикации за операция; 
3.3.1.5.3.4.3. назначаване и провеждане на 
биохимични, микробиологични, вирусологични 
и други лабораторни изследвания, насочени към 
уточняване на основното заболяване и неговите 
усложнения; 
3.3.1.5.3.4.4. назначаване и изпълнение на 
инструментални изследвания в обем, уточняващ 
характера на основното заболяване и неговите 
усложнения, прецизиращ индикациите за опе­
рация, евентуалния необходим лечебен обем на 
операцията, възможните варианти на оперативно 
или алтернативно нехирургическо третиране на 
заболяването; 
3.3.1.5.3.4.5. провеждане на консултации със 
специалисти от други клинични специалности, 
насочени към уточняване на диагнозата, пока­
занията за операция и причините за спешност. 
3.3.1.5.4. Клиничен преглед за оценка на опе­
ративния риск (КПООР) 
3.3.1.5.4.1. Уточнява общото състояние на 
пациента, наличието на придружаващи заболя­
вания, рисковете от анестезията и операцията и 
евентуалните усложнения, които биха могли да 
настъпят, в резултат на което се уточнява опера­
тивният риск и факторите, които го повишават. 
3.3.1.5.4.2. Клиничният преглед за оценка 
на оперативния риск може да бъде започнат от 
общопрактикуващ лекар или лекар с придобита 
специалност с хирургична насоченост от амбу­
латория за специализирана медицинска помощ. 
3.3.1.5.4.3. Клиничният преглед за оценка на 
оперативния риск представлява основно задъл­
жение на хирурга и анестезиолога от лечебното 
заведение за болнична помощ при уточнени 
показания за операция и взето решение за из­
вършване на планова или спешна хирургическа 
намеса. 
3.3.1.5.4.4. Клиничният преглед за оценка на 
оперативния риск включва следните основни 
компоненти: 
3.3.1.5.4.4.1. анамнеза, насочена към уточня­
ване на минали заболявания, придружаваща 
патология и повлияване на общото състояние 
от основното заболяване, имащи значение за 
правилна оценка на оперативния риск, за вида 
и обема на предоперативната подготовка с цел 
максимално подобряване на кондицията на бол­
ния и осигуряване на успешен и безпроблемен 
завършек на хирургичната намеса; 
3.3.1.5.4.4.2. физикален преглед, насочен към 
установяване на данни за здравното състояние 
на пациента, за наличието на придружаващи 
заболявания или повлияване на статуса от ос­
новното заболяване или от минали страдания;