Държавен вестник, бр. 53, 2010 г., стр. 35

БРОЙ  53	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  35  
3.2.2. Всички болни, подложени на оперативна 
намеса в амбулаторни условия, т. нар. амбулатор­
ни операции, при които се извършва анестезия.
3.3. Избор на метод на обезболяване.
3.3.1. Местно обезболяване – извършва се 
от хирурга оператор при наблюдение на общо 
състояние от анестезиологичен екип, ако това е 
необходимо. Задължително се изследва поноси­
мостта на пациента към местния анестетик чрез 
предварително тестуване. 
3.3.2. Другите видове анестезия се провеждат от 
анестезиологичен екип съгласно Наредба № 10 от 
2010 г. за утвърждаване на медицински стандарт 
„Анестезия и интензивно лечение“, включително 
и при извършване на еднодневна хирургия.
3.3.3. Изборът на анестезия се извършва от 
анестезиологичния екип и е съобразен с вида и 
обема на оперативната дейност, предполагаемата 
кръвозагуба, общото състояние на пациента, опе­
ративната диагноза и придружаващите заболява­
ния, спешното състояние, оценката на общия и 
оперативния риск, условията за работа.
3.4. Избор на операция
3.4.1. При избор на операция се спазват след­
ните принципи:
3.4.1.1. теоретично и практическо владеене 
на оперативните техники, както и владеене на 
диагностични техники, позволяващи интраопера­
тивно доуточняване на диагнозата за дефинитивно 
вземане на решения относно вида и обема на 
хирургическата намеса;
3.4.1.2. да не се увреди болният;
3.4.1.3. да се реши болестният проблем;
3.4.1.4. да се отстрани болестта или да се об­
лекчи състоянието;
3.4.1.5. да има условия за интраоперативно 
доуточняване на диагнозата;
3.4.1.6. да съществуват условия за справяне с 
възможните хирургични усложнения.
3.4.2. При избор на операция в рамките на 
еднодневната хирургия се спазват изискванията 
за обема и вида на хирургичната интервенция. 
3.4.3. При спешни състояния се спазват следните 
степенувани принципи:
3.4.3.1. вземане на решение за предприемане 
на животоспасяваща операция;
3.4.3.2. включване в екипа на консултант;
3.4.3.3. при невъзможност за постигане на 
своевременен и очакван диагностичен и терапев­
тичен ефект болният се транспортира незабавно 
в хирургична структура с по-големи диагностични 
и терапевтични възможности.
3.4.4. Предимство е наличието на условия, 
структура и ресурси за извършване на спешна 
интраоперативна консултация (гефрир) съгласно 
изискванията на медицински стандарт по „Клинична 
патология“ в срок до половин час. Това изискване 
е задължително за хирургични звена, извършващи 
планови операции на онкологично болни.
3.5. Оперативен протокол
3.5.1. Оперативният протокол е неизменнна 
част от „История на заболяването“. 
3.5.2. Оперативният протокол включва:
3.5.2.1. титулна част;
3.5.2.2. описание на оперативния достъп;
3.5.2.3. установената оперативна находка;
3.5.2.4. извършените интраоперативни диаг­
ностични процедури и изследвания, получените 
резултати от тях, намерените усложнения и взетите 
спрямо тях мерки;
3.5.2.5. обосновка за избрания оперативен 
подход;
3.5.2.6. описание на техническите етапи на 
извършваната хирургическа намеса;
3.5.2.7. описание на поставените дренажи;
3.5.2.8. условие за завършване на операцията. 
3.5.3. Оперативният протокол се съставя и 
подписва от хирурга оператор.
3.5.4. В ИЗ хирургът оператор и анестезиоло­
гът дават писмени указания за следоперативните 
грижи за пациента, необходимите изследвания, 
необходимите лекарствени продукти, тяхното 
количество и дозировка.
4. Следоперативен период
4.1. Хирургичният екип осигурява постоянно 
следоперативно наблюдение на локалното и общото 
състояние на болния, на количеството и вида на 
отделяните през дренажите секрети, на жизнените 
показатели и лабораторните отклонения.
4.2. Хирургът оператор определя срока за 
отстраняване на дренажи, сонда, катетър и др., 
извършва контрол на хирургичната рана и опре­
деля вида на необходимата превръзка, както и 
условията за изписване, домашно наблюдение и 
режим, контрол след изписването – краткосрочен 
или дългосрочен. При показания той определя 
необходимостта от допълнителни прегледи, кон­
султации и други указания, диспансеризация или 
рехабилитация, които се вписват в епикризата 
при изписване.
4.3. При превеждане на болни в отделение за 
интензивно лечение мониторирането на жизнените 
функции се осъществява от анестезиологичен екип, 
а наблюдението и следоперативният контрол се 
осъществяват съвместно от анестезиологичен и 
хирургичен екип по съгласуван протокол.
4.4. За болни в структура по еднодневна 
хирургия цялата дейност по предоперативната 
подготовка, анестезията и операцията, както и 
следоперативното гледане и наблюдение след 
изписването са разработени в отделен стандрат, 
касаещ еднодневната хирургия. 
V. Оборудване, апаратура и инструментариум
1. Хирургичен кабинет в лечебно заведение за 
извънболнична специализирана медицинска помощ
1.1. Общи изисквания: 
1.1.2. Кабинет: кушетка за амбулаторни пре­
гледи, стетоскоп, апарат за артериално налягане, 
негативоскоп.
1.1.3. Превързочна: висока кушетка или ма­
нипулационна хирургическа маса, хирургически 
инструментариум за превръзки и малки амбула­
торни операции, електрокоагулатор, допълнителен 
източник на светлина (подвижна еднолампова 
операционна лампа), стерилизатор. Последният 
не е задължителен при възможност за ползване 
на система за централна стерилизация.