Държавен вестник, бр. 95, 2000 г., стр. 47

Б Р О Й  95
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  47
на потребност от кислород, химична потреб-
ност от кислород, азотни показатели, фосфор,
разтворени и неразтворени вещества, а в пун-
ктовете за езера и язовири—и хлорофил “а” и
прозрачност по Секи.
(3) Към створа на всички станции, постове и
пунктове се определят морфоложките елемен-
ти на водния обект.
(4) В станциите и пунктовете, определени за
провеждане и на биологичен мониторинг, се
извършват изследвания на:
1. фитопланктон;
2. друга водна флора;
3. макро безгръбначна фауна;
4. риби.
(5) Допълнителни показатели на анализ се
изпълняват по специфична схема, която е в за-
висимост от характера и разположението на
станцията или пункта.
(6) При откриване на нови станция или пункт
задължително се определят показателите при
пълна схема на изследване.
(7) В зависимост от конкретните хидролож-
ки и екологични условия в проекта се предвиж-
да и наблюдение на вредни и опасни вещества
по смисъла на действащата нормативна уредба
за емисионни норми за допустимото съдържа-
ние на вредни и опасни вещества в отпадъчните
води, зауствани във водни обекти.
(8) Допуска се в рамките на един воден обект
показателите по ал. 5 да бъдат различни.
Чл. 25. (1) Наблюденията и измерванията за
определяне на показателите по чл. 24 са непре-
къснати и периодични.
(2) Непрекъснати наблюдения и измервания
на показателите по чл. 24, ал. 1 и 2 чрез автома-
тични станции се проектират при възможност
на трансгранични пунктове и при съществува-
ща вероятност за висока екологична опасност.
(3) Минималната честота за наблюдение из-
вън случаите по ал. 2 е един път месечно за рефе-
рентните и трансграничните пунктове и сезонно
за фоновите пунктове и пунктовете за стоящи води.
(4) Вземането на проби за целите на биоло-
гичния мониторинг е два пъти в годината за
изследванията на фитопланктон и един път на
три години в останалите случаи.
(5) Определянето на морфоложките елементи
по чл. 24, ал. 3 се извършва един път на 6 години.
(6) Определянето на показателите по чл. 24,
ал. 5 се извършва един път на три месеца.
Чл. 26. Водните стоежи и водното количест-
во, вземането на водни проби и определянето на
стойностите на качествените показатели за със-
тоянието на повърхностните води се извършва в
съответствие с нормативните изисквания.
Чл. 27. Маршрутът за извършване на наблю-
денията се определя с цел минимизиране на раз-
стоянията, разходите за транспорт и времето за
транспортиране на пробите в лабораторията.
Чл. 28. Трайната маркировка на станцията,
поста или пункта включва означение за при-
надлежността им към националната мрежа и
номерата им.
Г л а в а  т р е т а
НАЦИОНАЛНА МРЕЖА ЗА МОНИТОРИНГ
НА ПОДЗЕМНИ ВОДИ
Чл. 29. Националната мрежа за мониторинг
на подземни води се проектира за всеки отде-
лен подземен воден обект—водоносен хоризонт,
водоносен комплекс, карстов басейн, пукнатин-
но-водонапорна система.
Чл. 30. (1) Националната мрежа за монито-
ринг на подземните води се състои от пунктове.
(2) Пунктове от мрежата по ал. 1 са:
1. кладенец или сондаж;
2. извор;
3. минна изработка;
4. дренаж.
(3) Пунктът трябва да е представителен и да
гарантира достоверността на показателите за
подземния воден обект, за който е проектиран.
(4) Пунктовете се разполагат в рамките на
подземния воден обект така, че наблюденията
в тях да характеризират:
1. естественото състояние на подземните
води;
2. връзката на подземните води с валежите и
повърхностните води;
3. връзката с водите от други подземни вод-
ни обекти.
(5) Наблюденията за състоянието на подзем-
ните води осигуряват данни за:
1. оценка на естествените ресурси на под-
земните води във всеки подземен воден обект;
2. определяне на краткосрочните и дългос-
рочни изменения на подхранването на подзем-
ните води;
3. определяне на общото естествено и из-
куствено дрениране на подземните води;
4. посоката и величината на подземния
поток за трансгранични подземни води;
5. ясен и изчерпателен обзор на химическо-
то състояние на подземните води и установява-
не на тенденциите в замърсяването на подзем-
ните води;
6. актуализиране на оценката за категори-
зиране на подземните води;
7. оценка на измененията на естественото
състояние на подземните води и на изменения-
та в резултат от човешката дейност;
8. оценка на ефективността и актуализира-
не на програмата за мониторинг;
9. определяне на подземните води, за които
съществува риск от замърсяване;
10. установяване на присъствието на някак-
во антропогенно въздействие, предизвикващо
повишаване на концентрацията на някакъв за-
мърсител.
Чл. 31. (1) Проектът на националната мре-
жа за мониторинг на подземните води обобща-
ва проектите за мрежи за мониторинг на под-
земните води за всеки подземен воден обект—
предмет на мониторинга.
(2) За разработването на проектите за всеки
подземен воден обект се извършват предвари-
телни изследвания с цел: